ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2026 р. | Справа № 520/32344/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої К.В.,
Суддів: Фоміної Л.О. , Ральченка І.М. ,
за участю секретаря судового засідання Колодкіної Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 (головуючий суддя І інстанції: Мороко А.С., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022) по справі № 520/32344/24
за позовом Харківський машинобудівний фаховий коледж 
до  Північно-східного офісу Держаудитслужби 
про визнання протиправним та скасування вимоги,
ВСТАНОВИВ:
І. Зміст позовних вимог та їх обґрунтування.
Харківський машинобудівний фаховий коледж (далі – позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі – відповідач), в якій просив:
- визнати протиправною та скасувати вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 15.11.2024 № 3 про повернення до відповідного бюджету використаної не за цільовим призначенням суми субвенції у розмірі 3 806 550,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час ревізії встановлено нецільове використання бюджетних коштів, а саме за рахунок коштів освітньої субвенції здійснено видатки, які не належать до видатків на здобуття повної загальної середньої освіти та мають здійснюватися коштом місцевого бюджету, а саме на виплату заробітної плати педагогічним працівникам, які викладають предмети, що передбачають набуття компетентностей здобувачів фахової передвищої освіти (підготовку фахових молодших бакалаврів), в загальній сумі 2 599 833,60 грн. Крім того, ХМФК за рахунок залишку коштів за освітньою субвенцією у 2022 році здійснено видатки в загальній сумі 1 206 716,40 грн на придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності. На підставі наведеного Північно-східним офісом Держаудитслужби направлено вимогу, якою вимагають від керівника Харківського машинобудівного фахового коледжу Корнієнка Д.М. повернути бюджетні кошти, отримані у вигляді субвенції і використані не за цільовим призначенням, у сумі 3 806 550,00 грн. до державного бюджету шляхом їх перерахування з місцевого бюджету Харківської області.
Позивач зауважує, що ХМФК не є головним розпорядником бюджетних коштів і йому з державного бюджету виділяється субвенція для виплати заробітної плати педагогам, а також на придбання матеріальних цінностей. Водночас оскаржувана вимога є неконкретизованою, оскільки в ній не зазначено, яким чином усунути вказані порушення, та може призвести до безпідставного позбавлення позивача коштів, що є неспівмірним із встановленим порушенням. 
ІІ. Зміст рішення суду першої інстанції.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 задоволено частково адміністративний позов Харківського машинобудівного фахового коледжу до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування вимоги:
визнано протиправною та скасовано вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 15.11.2024 № 3 про повернення до відповідного бюджету використаної не за цільовим призначенням суми субвенції у розмірі 1 206 716 (один мільйон двісті шість тисяч сімсот шістнадцять) грн 40 коп.;
у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено;
ухвалено стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Харківського машинобудівного фахового коледжу сплачений судовий збір у сумі 484,48 грн.
Ухвалюючи судове рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що бюджетні кошти на суму 1 206 716,40 грн витрачені позивачем на облаштування пункту незламності та місць тимчасового перебування внутрішньо переміщених (евакуйованих) осіб, що відповідає меті бюджетної програми, визначеній у паспорті бюджетної програми місцевого бюджету на 2022 рік за КПКВК МБ 0611104. Доводи відповідача щодо порушення позивачем порядку організації пункту незламності, невідповідності паспорту пункту незламності Примірному паспорту пункту незламності суд першої інстанції відхилив, оскільки такі не можуть вважатися свідченням нецільового використання позивачем бюджетних коштів та правомірність спірної вимоги. Крім того, законодавством не встановлено заборони включати додаткові умови організації пунктів незламності та обладнання до них, не передбачене такими документами, якщо вказане необхідне для забезпечення належних умов для життєдіяльності людей.
Водночас під час розгляду справи не спростовано висновку відповідача щодо здійснення позивачем видатків, які не належать до видатків на здобуття повної загальної середньої освіти та мають здійснюватися коштом місцевого бюджету, а саме на виплату заробітної плати педагогічним працівникам, які викладають предмети, що передбачають набуття компетентностей здобувачів фахової передвищої освіти в загальній сумі 2 599 833,60 грн. Доводи позивача щодо того, що він не є головним розпорядником бюджетних коштів не підтверджують правомірності дій або недопущення порушення бюджетного законодавства. 
ІІІ. Підстави апеляційного оскарження та їх обґрунтування.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Північно-східний офіс Держаудитслужби звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10 червня 2026 року по справі № 520/32344/24 за позовом Харківського машинобудівного фахового коледжу до Північно-східного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправною та скасування вимоги, в частині задоволених позовних вимог, ухвалити нове рішення по справі, яким відмовити в задоволенні позовних вимог Харківського машинобудівного фахового коледжу в повному обсязі.
В доводах апеляційної скарги апелянт зазначає, що ХМФК включено до Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів за кодом 14846, як розпорядника бюджетних коштів, який забезпечує виконання бюджетних програм у системі головного розпорядника – Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації (розпорядник нижчого рівня). Витрачання залишку коштів за освітньою субвенцією в сумі 1 206 716,40 грн на цілі, що не відповідають напрямам використання бюджетних коштів, визначеним Паспортом бюджетної програми за КПКВК МБ 0611104 та Порядком № 6, відповідно до вимог абз. 3 ч. 1 ст. 119 БК України, є нецільовим використанням бюджетних коштів. 
Судом першої інстанції не взято до уваги той факт, що в акті ревізії від 07.11.2024 №202003-08/19 (підписано позивачем без заперечень) відсутня інформація щодо невідповідності паспорту пункту незламності Примірному паспорту пункту незламності, що є додатком до Порядку № 1401. Ревізією взагалі не підтверджено факт створення та функціонування в Коледжі пункту незламності, а саме: розпорядчі документи Харківської обласної військової адміністрації щодо організації пункту незламності відсутні; наказ про створення пункту незламності та організацію його функціонування керівником Коледжу не видавався; паспорт пункту незламності в Коледжі не затверджувався; інформація про пункт незламності на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (http://nezlamnist.gov.ua) не розміщена; оголошення або вивіски про розташування пункту незламності відсутні.
Скаржник наголошує, що суд першої інстанції не взяв до уваги факт, що за умовами укладених договорів з постачальниками матеріальні цінності поставляються з метою облаштування місць тимчасового перебування внутрішньо переміщених (евакуйованих) осіб , що суперечить напрямам використання бюджетних коштів, визначених паспортом бюджетної програми забезпечити оновлення матеріально-технічної бази (придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності). 
Таким чином, матеріали ревізії підтверджують, що позивач за рахунок залишків коштів за освітньою субвенцією в загальній сумі 1 206 716,40 грн, призначених відповідною бюджетною програмою для створення пункту незламності, здійснив видатки на закупівлю побутової техніки, меблів та м`якого інвентарю за відсутності пункту незламності, що є нецільовим використанням бюджетних коштів. 
ІV. Провадження в суді апеляційної інстанції та виклад позиції інших учасників справи.
03.09.2026 судом отримано заяву Харківського машинобудівного фахового коледжу про розгляд справи без участі, в якій позивач просив відмовити у задоволенні вимог апеляційної скарги.
Учасники справи повідомлені про перегляд рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 належним чином шляхом отримання ними копій ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та повістки про виклик у судове засідання, призначене на 07.09.2026 о 12:00, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.
З урахуванням вимог частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
V. Обставини, встановлені судом.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Харківський машинобудівний фаховий коледж, код ЄДРПОУ 24281593, зареєстрований як суб`єкт господарювання юридична особа, включений до Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів за кодом 14846, як розпорядника бюджетних коштів, який забезпечує виконання бюджетних програм у системі головного розпорядника - Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації (розпорядник нижчого рівня).
Північно-східним офісом Держаудитслужби відповідно до п. 1.1.2 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північно-східного офісу Держаудитслужби на IІ квартал 2024 року проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського машинобудівного фахового коледжу за період з 01.01.2021 по 31.07.2024, за наслідками якої складено акт від 07.11.2024 №202003-08/19.
Зі змісту акта ревізії від 07.11.2024 №202003-08/19 встановлено, що Харківським машинобудівним фаховим коледжем, як закладом фахової передвищої освіти, всупереч вимогам п. 6 ч. 1 ст.103-2 Бюджетного кодексу України та пп.6 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №6, за рахунок коштів освітньої субвенції за КПКВК МБ 0611102 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок коштів освітньої субвенції» за період з 01.01.2021 по 31.08.2023 здійснено видатки, які не належать до видатків на здобуття повної загальної середньої освіти та мають здійснюватися коштом місцевого бюджету, а саме, на виплату заробітної плати педагогічним працівникам, які викладають предмети, що передбачають набуття компетентностей здобувачів фахово передвищої освіти (підготовку фахових молодших бакалаврів), в загальній сумі 2599833,60 грн, в тому числі: за 2021 рiк 950 859,36 грн, за 2022 рік - 982 624,70 грн, за 2023 рік - 666 349,54 грн.
Здійснені видатки в загальній сумі 2 599 833,60 грн не відповідають напрямам використання бюджетних коштів, визначених Порядком № 6, та, відповідно до вимог абз. 3 ч. 1 ст. 119 БК України є нецільовим використанням бюджетних коштів.
Крім того, ревізією встановлено, що Харківський машинобудівний фаховий коледж всупереч абз. 11 пп. 6 п. 3 Порядку № 6 (в редакції Постанови КМУ від 26.03.2022 № 365) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми по КПКВК МБ 0611104 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок залишку коштів за освітньою субвенцією (крім залишку, що мають цільове призначення, виділених відповідно до рішень Кабінету Міністрів України у попередньому бюджетному періоді)» (далі - КПКВК МБ 0611104), мета та завдання якої спрямовані на організацію та функціонування на територіях закладів передвищої освіти пунктів незламності, за рахунок залишків коштів за освітньою субвенцією у 2022 році Харківським машинобудівним фаховим коледжем здійснено видатки в загальній сумі 1 206 716,40 грн, які не спрямовані на виконання мети та завдань бюджетної програми та на здійснення інших заходів з підтримки цивільного населення в умовах воєнного стану, а саме: на закупівлю побутової техніки, меблів та м`якого інвентарю, що не відповідає переліку комплектації пунктів незламності, визначеному п. 4 Порядку організації та функціонування пунктів незламності, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2022 №1401, за відсутності Паспорту пункту незламності, який, згідно з п. 6 Порядку № 1401 повинен відображати оснащення, можливості та характеристики (в тому числі проектну кількість відвідувачів), та самого пункту незламності. Витрачання залишку коштів за освітньою субвенцією в сумі 1 206 716,40 грн на цілі, що не відповідають напрямам використання бюджетних коштів, визначеним Паспортом бюджетної програми за КПКВК МБ 0611104 та Порядком № 6, відповідно до вимог абз. 3 ч. 1 ст. 119 Бюджетного кодексу України, є нецільовим використанням бюджетних коштів.
Акті ревізії від 07.11.2024 №202003-08/19 підписано позивачем без заперечень.
Розпорядженням від 15.11.2024 №8 Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язав Харківський машинобудівний фаховий коледж зупинити операції з бюджетними коштами на рахунку (рахунках) за кодом програмної класифікації видатків та кредитування місцевого бюджету 0611101 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок коштів місцевого бюджету».
Відповідно до вимог пункту 3 Порядку повернення бюджетних коштів до відповідного бюджету в разі їх нецільового використання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.2010 року № 1163, протягом 10 робочих днів з дати реєстрації акта ревізії на підставі його висновків начальником Північно-східного офісу Держаудитслужби було складено вимогу №3 від 15.11.2024 до розпорядника бюджетних коштів про повернення до відповідного бюджету використаної ним не за цільовим призначенням суми субвенції.
У зазначеній вимозі вказано реєстраційні рахунки Харківського машинобудівного фахового коледжу, з яких мають бути перераховані кошти, а саме: , UA158201720344211007102014846, UA268201720344230007002014846, відкриті в Управлінні Державної казначейської служби України у Слобідському районі м. Харкова Харківської області, та бюджетний рахунок, на який повинні бути повернені кошти субвенції, використані не за цільовим призначенням, а саме: UA048999980313050115000020649, отримувач - Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області (код ЄДРПОУ - 37874947), банк отримувача - Казначейство України, ККДБ 24060300 «Інші надходження».
Супровідним листом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 15.11.2024 №202003-14/5037-2024, відповідно до пункту 4 Порядку № 1163, перший примірник вимоги надіслано до Харківського машинобудівного фахового коледжу, як розпорядника бюджетних коштів, який допустив нецільове використання субвенції; другий до Управління Державної казначейської служби України у Слобідському районі м. Харкова Харківської області, що обслуговує розпорядника бюджетних коштів; третій - до Департаменту фінансів Харківської обласної державної адміністрації, що забезпечує виконання бюджету; четвертий - до Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації, якому підпорядкований заклад.
Вважаючи зазначену вимогу протиправною, позивач звернувся з до суду з позовом про її скасування. 
VІ. Нормативне регулювання та оцінка суду апеляційної інстанції.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Згідно із частиною першою статті 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
За приписами частини другої статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Частиною першою статті 4 Закону № 2939-XII передбачено, що інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Згідно з пунктом 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Порядок проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 № 550.
Пунктом 2 Порядку №550 визначено, що інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.
Згідно з пунктами 45, 46 Порядку № 550 у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому.
Відповідно до пункту 46 Порядку № 550 якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, та у разі надходження заперечень до нього - не пізніше ніж 10 робочих днів після надсилання висновків на такі заперечення об`єкту контролю надсилається вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.
Про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.
Згідно з пунктом 50 Порядку №550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення, зокрема, застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства.
Колегією суддів встановлено, що відповідачем складено вимогу від 15.11.2024 року №3, якою зобов`язано позивача повернути бюджетні кошти, отримані у вигляді субвенцій і використані не за цільовим призначенням, у сумі 3 806 550,00 грн до державного бюджету шляхом їх перерахування з місцевого бюджету Харківської області.
Зазначений висновок відповідачем зроблено на підставі результатів ревізії фінансово-господарської діяльності Харківського машинобудівного фахового коледжу, в ході якої, зокрема, встановлено, що паспортом бюджетної програми місцевого бюджету на 2022 р. за КПКВК МБ 0611104 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок залишку коштів за освітньою субвенцією (крім залишку, що мають цільове призначення, виділених відповідно до рішень Кабінету Міністрів України у попередньому бюджетному періоді)» визначено напрями використання бюджетних коштів: забезпечити оновлення матеріально-технічної бази (придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності).
Актом ревізії від 07.11.2024 №202003-08/19 встановлено, що Харківський машинобудівний фаховий коледж всупереч абзацу одинадцятому підпункту 6 пункту 3 Порядку № 6 (в редакції Постанови КМУ від 26.03.2022 № 365) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми по КПКВК МБ 0611104 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок залишку коштів за освітньою субвенцією (крім залишку, що мають цільове призначення, виділених відповідно до рішень Кабінету Міністрів України у попередньому бюджетному періоді)» (далі - КПКВК МБ 0611104), мета та завдання якої спрямовані на організацію та функціонування на територіях закладів передвищої освіти пунктів незламності, за рахунок залишків коштів за освітньою субвенцією у 2022 році Харківським машинобудівним фаховим коледжем здійснено видатки в загальній сумі 1 206 716,40 грн, які не спрямовані на виконання мети та завдань бюджетної програми та на здійснення інших заходів з підтримки цивільного населення в умовах воєнного стану, а саме: на закупівлю побутової техніки, меблів та м`якого інвентарю, що не відповідає переліку комплектації пунктів незламності, визначеному пунктом 4 Порядку організації та функціонування пунктів незламності, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2022 №1401, за відсутності Паспорту пункту незламності, який, згідно з пунктом 6 Порядку № 1401 повинен відображати оснащення, можливості та характеристики (в тому числі проектну кількість відвідувачів), та самого пункту незламності.
Так, згідно із статтею 7 Кодексу цивільного захисту України серед основних принципів цивільного захисту гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності, а також виконання у воєнний час норм міжнародного гуманітарного права; комплексний підхід до вирішення завдань цивільного захисту; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян. 
Відповідно до статті 20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання, інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (далі - суб`єкти господарювання) у сфері цивільного захисту належить, серед іншого, забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання.
Найпростіше укриття це цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій створені умови для тимчасового перебування людей (не менше 48 годин) у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю з метою зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів (стаття 32 Кодексу цивільного захисту України).
Статтею 93 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що фінансування заходів у сфері цивільного захисту здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів, коштів суб`єктів господарювання, інших не заборонених законодавством джерел.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України №2102-IX від 24.02.2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який у подальшому був продовжений та діє станом на час розгляду справи.
На виконання статті 12-1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінетом міністрів України постановою від 17.12.2022 №1401 затверджено Порядок організації та функціонування пунктів незламності (далі – Порядок №1401), який визначає вимоги до розгортання та діяльності пунктів незламності в разі виникнення надзвичайних ситуацій, зокрема пов`язаних із припиненням (порушенням) роботи систем централізованого водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання та всіх видів електронних комунікаційних послуг (далі - системи життєзабезпечення), у мирний час та в умовах правового режиму воєнного стану.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 1401 термін “пункт незламності” у цьому Порядку означає приміщення будівлі (споруди) або спеціально зведений намет, або транспортний засіб, які передбачені для тимчасового перебування людей та в яких створено і підтримуються умови, мінімально необхідні для збереження життя і здоров`я населення у разі порушення сталої роботи систем життєзабезпечення.
Згідно із пунктом 4 Порядку № 1401 розгортання та функціонування пунктів незламності організовується міністерствами, центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, обласними, Київською міською держадміністраціями (військовими адміністраціями) та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання державної та приватної форми власності (за згодою) з урахуванням наявного ресурсу відповідно до Примірної інструкції щодо діяльності пунктів незламності згідно з додатком 1 та Примірного переліку комплектації пунктів незламності згідно з додатком 2.
У силу вимог пункту 6 Порядку № 1401 інформація щодо оснащення, можливостей та характеристик пункту незламності зазначається в паспорті пункту незламності згідно з додатком 3.
Пунктами 7, 9 порядку № 1401 стаціонарні пункти незламності розгортаються у приміщеннях об`єктів державної та комунальної власності, а також приватної власності - за ініціативою власника або орендаря такого приміщення.
Розгортання та функціонування стаціонарних та мобільних пунктів незламності здійснюється за рахунок коштів державного, місцевих бюджетів, коштів суб`єктів господарювання державної форми власності, а також інших не заборонених законодавством джерел.
Додатками № 1, № 2 до Порядку № 1401 затверджено Примірну інструкцію щодо діяльності пунктів незламності та Примірний перелік комплектації пунктів незламності.
Постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №6 затверджено Порядок та умови надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам (далі – Порядок №6).
Згідно з підпунктом 6 пункту 3 Порядку № 6 субвенція спрямовується на оплату праці з нарахуваннями педагогічних працівників таких типів закладів та установ освіти, зокрема, закладів фахової передвищої освіти і коледжі державної власності, фінансове забезпечення яких з 1 січня 2018 р. здійснюється з місцевих бюджетів, та заклади фахової передвищої освіти і коледжі комунальної власності в частині забезпечення видатків на здобуття повної загальної середньої освіти, а саме на оплату праці з нарахуваннями викладачів, які викладають предмети згідно з Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392.
Відповідно до абзацу одинадцятого підпункту 6 пункту 3 Порядку № 6 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.03.2022 № 365) залишки коштів за субвенцією на кінець бюджетного періоду зберігаються на рахунках відповідних місцевих бюджетів і використовуються у наступному бюджетному періоді з урахуванням цільового призначення субвенції та на оновлення матеріально-технічної бази закладів та установ освіти, зазначених у цьому пункті. Залишки можуть спрямовуватися насамперед на такі видатки, зокрема, заходи територіальної оборони, задоволення продовольчих потреб цивільного населення, евакуацію/вивезення/переміщення цивільного населення із місцевості, де ведуться бойові дії, та небезпечних територій у безпечні місця, зокрема на оплату транспортних послуг, пально-мастильних матеріалів, облаштування місць розміщення громадян, які у зв`язку з бойовими діями залишили місце проживання/перебування, оплату інших заходів, спрямованих на підтримку цивільного населення в умовах воєнного стану.
15.11.2022 року № 257 начальником обласної військової адміністрації О.Синєгубовим було видано розпорядження про організацію роботи з тимчасового розміщення (проживання) в Харківській області осіб, як потребують тимчасового проживання на період воєнного стану. Координацію роботи щодо виконання цього розпорядження було покладено на директора Департаменту науки і освіти Харківської обласної військової адміністрації. Згідно з додатком до розпорядження, у переліку житлових приміщень зазначено Харківський машинобудівний фаховий коледж, де в гуртожитку у 2022 році були розміщені внутрішньо переміщені особи.
Наказом Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації від 26 грудня 2022 року № 88 затверджено Паспорт бюджетної програми на 2022 рік за КПКВК МБ 0611104 «Підготовка кадрів закладами фахової передвищої освіти за рахунок залишку коштів за освітньою субвенцією (крім залишку коштів, що мають цільове призначення, виділених відповідно до рішень Кабінету Міністрів України у попередньому бюджетному періоді)» (далі – КПКВК МБ 0611104, перегляд доступний за посиланням: https://dniokh.gov.ua/?p=68246), метою якої є забезпечення оновлення матеріально технічної бази за рахунок залишку освітньої субвенції для організації та функціонування на територіях закладів фахової передвищої освіти пунктів незламності.
Напрямами використання бюджетних коштів у паспорті цією бюджетної програми визначено забезпечити оновлення матеріально-технічної бази (придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності).
Відповідно до абзаців другого-п`ятого пункту 1.1 розділу I Правил складання паспортів бюджетних програм місцевих бюджетів та звітів про їх виконання, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 26.08.2014 № 836 (далі – Правила № 836), паспорт бюджетної пpогpaми визнaчaє відповідальних виконавців, мету, зaвдaння, pезультaтивні покaзники й інші хapaктеpистики бюджетної пpогpaми згідно з бюджетними пpизнaченнями, встaновленими pішенням пpо місцевий бюджет, нa основі яких здійснюються контpоль зa цільовим тa ефективним використанням бюджетних коштів і aнaліз ефективності бюджетної пpогpaми.
Мета бюджетної програми відображає цілі, яких необхідно досягти під час виконання бюджетної програми у середньостроковому періоді, відповідає пріоритетам державної політики у відповідній сфері, визначеним нормативно-правовими актами, та спрямована на досягнення цілей державної політики у відповідній сфері діяльності, реалізацію якої забезпечує головний розпорядник. Мета має бути чіткою, реальною та досяжною.
Зaвдaння бюджетної пpогpaми - конкpетний, спpямовaний нa досягнення мети бюджетної пpогpaми комплекс зaходів, який відобpaжaє основні етaпи досягнення постaвленої мети, визнaчaє шляхи виконaння пpогpaми, підлягaє пеpевіpці та повинен містити результативні показники бюджетної програми.
Напрями використання бюджетних коштів - дії (заходи), пов`язані з наданням публічних послуг та/або забезпеченням надання таких послуг, що спрямовуються на досягнення мети та забезпечують виконання завдань в межах коштів, передбачених рішенням про місцевий бюджет на виконання бюджетної програми.
Актом ревізії встановлено та не заперечується позивачем, що у 2022 році Харківським машинобудівним фаховим коледжем отримано залишок коштів за освітньою субвенцією по КПКВК МБ 0611104 згідно із Звітом про надходження і використання коштів загального фонду (форма №2м) в загальній сумі 1 106 716,40 грн та згідно із даними Звіту про надходження і використання інших надходжень спеціального фонду (форма №4-3м) надійшло коштів в сумі 100 000,00 грн.
За рахунок коштів, виділених за КПКВК МБ 0611104, т.в.о. директора Харківського машинобудівного фахового коледжу Міщенко С.Г. у грудні 2022 року за кошти залишків освітньої субвенції, передбачені бюджетною програмою на створення пункту незламності, придбані матеріальні цінності на загальну суму 1 206 716,40 грн (в т.ч. телевізор на суму 19 500,00 грн; мікрохвильові печі (8 штук) – 53 105,20 грн; чайники електричні (8 штук) –12 455,20 грн; холодильники (4 штуки) – 100 000,00 грн; пральні машини (4 штуки) – 79 995,00 грн; подушки – (60 штук) – 115 080,00 грн; ковдри (60 штук) – 84 000,00 грн; матраци (60 штук) – 70 281,00 грн; комплекти постільної білизни (60 штук) – 125 100,00 грн; столи (22 штуки) – 33 000,00 грн; стільці (10 штук) – 12 000,00 грн; ліжка (81 штука) – 405 000,00 грн; прикроватні тумби (81 штука) 97 200,00 грн). При цьому, видатки на суму 1 106 716,40 грн проведено за рахунок загального фонду ХМФК, а видатки в сумі 100000,00 грн за рахунок спеціального фонду.
Розглядаючи доводи апелянта про те, що наведені матеріальні цінності поставляються з метою облаштування місць тимчасового перебування внутрішньо переміщених (евакуйованих) осіб, що суперечить напрямам використання бюджетних коштів, визначених паспортом бюджетної програми, – забезпечити оновлення матеріально-технічної бази (придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності), колегія суддів виходить з того, що додаток 2 до Порядку № 1401 передбачає примірний перелік комплектації пунктів незламності, тобто не встановлює вичерпного переліку майна, товарів та матеріальних засобів, придбання яких допускається для забезпечення функціонування таких пунктів.
Водночас паспортом бюджетної програми за КПКВК МБ 0611104 визначено напрям використання бюджетних коштів – забезпечення оновлення матеріально-технічної бази (придбання предметів та обладнання для організації та функціонування пунктів незламності). Отже, для висновку про відповідність спірних видатків зазначеному напряму необхідним є встановлення обставини, що придбані матеріальні цінності були призначені саме для організації та функціонування пункту незламності та використовувалися або були об`єктивно призначені для використання з цією метою.
При цьому суд апеляційної інстанції враховує, що пункт незламності є приміщенням, тобто, конкретним місцем, створеним та організованим у встановленому порядку для тимчасового перебування людей з метою збереження їх життя і здоров`я в умовах воєнного стану, у зв`язку з чим посилання лише на можливість використання придбаних матеріальних цінностей у пункті незламності без встановлення факту створення такого пункту, його місцезнаходження, функціонального призначення та фактичного або запланованого використання придбаного майна не є достатнім для підтвердження відповідності здійснених видатків визначеному паспортом бюджетної програми напряму.
Актом ревізії встановлено та позивачем не спростовано, що у період, який перевірявся, наказ керівника про створення пункту незламності та організації його функціонування в ХМФК не видавався, інформація про нього (відповідно до вимог пункту 11 Порядку №1401) на офіційному порталі Кабінету Міністрів України не розміщена; оголошень або вивісок за адресою розташування коледжу не встановлено. Крім того, за інформацією Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації від 30.10.2024 №01-35/5460 кошти на організацію та функціонування на території коледжу пункту незламності за період з 01.01.2021 по 31.07.2024 не виділялись. Розпоряджень керівника ХМФК щодо здійснення заходів з підготовки та пристосування його для проживання тимчасово-переміщених осіб до ревізії не надано.
З урахуванням встановлених обставин колегія суддів погоджується з доводами апелянта щодо відсутності належного підтвердження цільового зв`язку спірних видатків із напрямом бюджетної програми за КПКВК МБ 0611104. 
При цьому підставою для такого висновку є не сама по собі відсутність придбаних предметів у Примірному переліку, наведеному в додатку 2 до Порядку № 1401, а відсутність доказів того, що ці предмети фактично призначалися для забезпечення організації та функціонування створеного пункту незламності. Потенційна можливість використання певного майна за відповідним призначенням не може підміняти доказування фактичної мети його придбання та зв`язку з конкретним заходом, на фінансування якого спрямовано бюджетні кошти.
Абзацом третім частини першої статті 119 Бюджетного кодексу України передбачено, що нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають, зокрема, напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів (включаючи порядок та умови надання субвенцій).
Враховуючи, що позивачем не доведено відповідність спірних видатків визначеному паспортом бюджетної програми за КПКВК МБ 0611104 напряму, у зв`язку з чим є підтвердженим органом державного фінансового контролю факту нецільового використання Харківським машинобудівним фаховим коледжем бюджетних коштів, вимога №3 від 15.11.2024 про повернення до місцевого бюджету Харківської області використаної розпорядником бюджетних коштів не за цільовим призначенням суми субвенції у розмірі 1 206 716,40 грн є обґрунтованою та правомірною.
Разом з тим, судом першої інстанції не були досліджені обставини створення та функціонування пункту незламності, а також доказів призначення придбаних матеріальних цінностей для забезпечення діяльності такого пункту, у зв`язку з чим висновок щодо правомірності оскаржуваної вимоги в цій частині є помилковим.
Оскільки рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог не оскаржується, то в цій частині таке судове рішення не переглядається судом апеляційної інстанції.
В аспекті оцінки інших аргументів учасників справи колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини і зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, однак його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), заява № 18390/91, пункт 29; рішення від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, пункт 23; рішення від 28.01.2011 (остаточне) у справі «Трофимчук проти України», заява № 4241/03, пункт 54; рішення від 21.01.1999 у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, пункт 26). Хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, але орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення від 01.07.2003 у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36).
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, решта доводів та аргументів сторін, що наведена у заявах по суті справи, не потребує окремої оцінки суду, оскільки зроблених судом висновків не спростовують.
Відповідно до статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.
Враховуючи, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, що призвело до помилкового висновку про часткове задоволення позовних вимог, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 по справі №520/32344/24 в частині задоволених позовних вимог підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позову.
Керуючись статтями 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 по справі №520/32344/24 скасувати в частині визнання протиправною та скасування вимоги Північно-східного офісу Держаудитслужби від 15.11.2024 № 3 про повернення до відповідного бюджету використаної не за цільовим призначенням суми субвенції у розмірі 1 206 716 (один мільйон двісті шість тисяч сімсот шістнадцять) грн 40 коп. та в цій частині ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. 
В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 по справі №520/32344/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя | | К.В. Мінаєва
Судді | | Л.О. Фоміна   І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 11.09.2026 року