ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА _01054, _м.Київ, _вул.Б.Хмельницького,44-В, _тел. _(044) _334-68-95, _E-mail: _inbox@ki.arbitr.gov.ua
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
24.07.2026 | Справа № 910/2283/26
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту»

до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Акціонерне товариство «Банк інвестицій та заощаджень»

про стягнення 1 173 487, 50 грн.

Без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про стягнення 1 173 487, 50 грн.
Позов обґрунтовано тим, що пропозиція позивача не була відкликана, а була відхилена, відповідно до чого ДП МОУ «Державний оператор тилу» та ДП МОУ «Агенція оборонних закупівель» (відповідач) не мали правових підстав для стягнення з банку гаранта забезпечення пропозиції позивача, що свідчить про безпідставність набуття відповідачем грошових коштів позивача у розмірі забезпечення у сумі 1 173 487, 50 грн, що відповідно до ст. 1212 ЦК України є підставою для повернення даних коштів позивачу.
Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до частини 1 статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2026 (суддя Князьков В.В.) позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу – для подання відповіді на відзив та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Акціонерне товариство «Банк інвестицій та заощаджень». Вказану ухвалу суду сторони отримали у встановленому законом порядку.
24.03.2026 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив в задоволені позову відмовити.
25.03.2026 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просив прийняти дані заперечення та врахувати під час ухвалення рішення суду.
31.03.2026 від відповідача до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідача просив в задоволені позову відмовити.
15.04.2026 від третьої особи надійшли пояснення на позовну заяву, в яких третя особа просила врахувати дані пояснення під час ухвалення рішення суду.
У зв`язку з звільненням судді Князькова В.В. розпорядженням Керівника апарату Господарського суду міста Києва від 26.05.2026 № 01.3-16/113/26 призначено повторний автоматичний розподіл судової справи.
Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 26.05.2026 визначено новий склад суду – суддя Алєєва І.В.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2026 (суддя Алєєва І.В.) справу прийнято до свого провадження, розгляд справи визначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 
Частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

УСТАНОВИВ:

02.12.2025 на веб – порталі уповноваженого органу Prozorro Державним підприємство Міністерством оборони України «Державний оператор тилу» було розміщено оголошення № UA-2025-12-02004277-a про проведення спрощеної закупівлі за предметом: сумка транспортна індивідуальна, тип 2 (ДК 021:2015:18920000-4:Сумки). 
Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (відповідач) є правонаступником усіх прав та обов`язків Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», оскільки Наказом Міністерства оборони України від 06.01.2026 № 7 було затверджено передавальний акт приймання-передачі справ, документів та майна ДП МОУ «Державний оператор тилу» (ідентифікаційний код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 44830311) правонаступнику – ДП МОУ «Агенція оборонних закупівель» (ідентифікаційний код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань 44725823).
Позивач є учасником у даній процедурі та подало свою пропозицію. 
Відповідно до п. 12 Оголошення замовником встановлено вимогу про надання забезпечення пропозиції учасника, а саме: 
- забезпечення пропозиції – банківська гарантія надається учасником у вигляді електронного документу. Електронний документ повинен бути складений із дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», містити кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта та повинен дозволяти перевірку такого підпису. Банківська гарантія може надаватись разом з файлом «p7s» (із накладанням КЕП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта. Банківська гарантія оформляється відповідно до Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 639 (зі змінами) та Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 14 грудня 2020 року № 2628 «Про затвердження форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції», з урахуванням вимог встановлених цим розділом;
- розмір забезпечення пропозиції 1 % від очікуваної вартості предмета закупівлі (частини предмета закупівлі). Банківська гарантія, надана банком нерезидентом, має бути оформлена відповідно до уніфікованих правил, які регулюють використання відповідного інструмента та офіційно видані Міжнародною Торгівельною палатою. Банківська гарантія, надана банком-нерезидентом, повинна бути авізована через авізуючий банк, що є резидентом України. Учасник у складі пропозиції подає документ, що підтверджує авізування банківської гарантії, наданої банком-нерезидентом, проведене авізуючим банком-резидентом в електронній формі, з обов`язковим накладанням КЕП авізуючого банку;
- строк дії забезпечення пропозиції не менше 90 днів з дати кінцевого строку подання пропозицій.
Банківським установам рекомендовано вказувати у колонтитулах гарантії посилання на програмний комплекс, яким накладено КЕП або вказати метод перевірення справжності гарантії. 
Банківська гарантія не може містити додаткових умов щодо: 
- вимог надання принципалом листів або інших документів (крім випадків надання принципалом повідомлення банку-гаранту про настання обставин, за яких строк дії Банківської гарантії вважається закінченим);
- вимог надання третіми особами листів або документів, що підтверджують факт настання гарантійного випадку;
- можливості часткової сплати суми гарантії. 
Усі витрати, пов`язані з наданням забезпечення пропозиції, здійснюються за рахунок коштів учасника. 
Забезпечення пропозиції не повертається у разі: 
- відкликання пропозиції учасником після закінчення строку її подання, але до того, як сплив строк, протягом якого пропозиції вважаються дійсними;
- непідписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем спрощеної закупівлі;
- ненадання переможцем спрощеної закупівлі забезпечення виконання договору про закупівлю після отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, якщо надання такого забезпечення передбачено оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.
Якщо за результатами розкриття, пропозицій пропозиція учасника буде визначена найбільш економічно вигідною та під час перевірки документів учасника замовником будуть виявлені невідповідності, які підлягають виправленню протягом 24 годин, відповідно до пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ від 11.11.2022 № 1275, учасник гарантує завантажити документи для виправлення таких невідповідностей протягом 24 годин після розміщення відповідної вимоги замовника. У випадку не усунення невідповідностей з боку учасника, учасник погоджується з тим, що його пропозиція вважається відкликаною. 
Якщо учасник буде визнаний переможцем спрощеної закупівлі, він зобов`язується надати перелік документів згідно з Додатком № 9 до Оголошення у строк, що не перевищує два робочих дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір. Учасник погоджується, що ненадання таких документів в зазначений строк буде вважатися відмовою від укладання договору.
Забезпечення пропозиції повертається учаснику в разі:
- закінчення строку дії пропозиції та забезпечення пропозиції, зазначеного в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;
- укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем спрощеної закупівлі;
- відкликання пропозиції до закінчення строку її подання;
- закінчення спрощеної закупівлі в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали пропозиції.
У складі своєї пропозиції позивачем було надана банківська гарантія №GT/01/59057 від 10.12.2025 року на суму 1 173 487, 50 грн. Гарантія видана гарантом – Акціонерним товариством «Банк інвестицій та заощаджень» (третя особа).
16.12.2025 ДП МОУ «Державний оператор тилу» була опублікована вимога про усунення невідповідностей.
У зв`язку із не усуненням позивачем невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення вимоги, 22.12.2025 ДП МОУ «Державний оператор тилу» було прийнято рішення про відхилення пропозиції позивача, подану для участі у спрощеній закупівлі, відповідно до пункту 1 частини 13 статті 14 Закону та відповідно до абзацу 9 пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 р. № 1275.
З урахуванням викладеного позивач вказує, що пропозиція позивача не була ним відкликана після подання, а була саме відхилена ДП МОУ «Державний оператор тилу», як того вимагає ЗУ «Про публічні закупівлі» та Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275. 
13.01.2026 ДП МОУ «Державний оператор тилу» було укладено договір № RM-10030-VDК-26 із переможцем ТОВ «ДВЄ».
Не дивлячись на відхилення пропозиції позивача та визначення переможцем процедури іншого учасника ТОВ «ДВЄ», ДП МОУ «Державний оператор тилу» було направлено до Банку вимогу (вихідний № 2165/8335/05-2025 від 23.12.2025) про сплату коштів за банківською гарантією №GT/01/59057 від 10.12.2025.
30.12.2025 позивачем було направлено ДП МОУ «Державний оператор тилу» претензію (вих. №12-30-003/01-03 від 30.12.2025 року), щодо протиправності вимоги, яку він направив до банку.
На думку позивача, його пропозиція не була відкликана, а була відхилена, відповідно до чого відповідач не мав правових підстав для стягнення з банку гаранта забезпечення пропозиції позивача, що свідчить про безпідставність набуття відповідачем грошових коштів позивача у розмірі забезпечення, а саме у сумі 1 173 487, 50 грн, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Виходячи зі змісту зазначеної норми можна виокремити особливості змісту та елементів кондикційного зобов`язання.
Характерною особливістю кондикційних зобов`язань є те, що підстави їх виникнення мають широкий спектр: зобов`язання можуть виникати як із дій, так і з подій, причому з дій як сторін зобов`язання, так і третіх осіб, із дій як запланованих, так і випадкових, як правомірних, так неправомірних. Крім того, у кондикційному зобов`язанні не має правового значення чи вибуло майно, з володіння власника за його волею чи всупереч його волі, чи є набувач добросовісним чи недобросовісним.
Кондикційне зобов`язання виникає за наявності таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
Конструкція ст. 1212 ЦК України, як і загалом норм глави 83 ЦК України, свідчить про необхідність установлення так званої «абсолютної» безпідставності набуття (збереження) майна не лише в момент його набуття (збереження), а й станом на час розгляду спору.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України ).
Враховуючи предмет та підстави позовних вимог суд звертається до правових висновків Верховного Суду у постанові від 17.05.2024 у справі № 910/17772/20, де зазначено, що боржник (принципал) має право звернутися до бенефіціара з вимогою про повернення принципалу коштів, сплачених гарантом, за правилами ст. 1212 ЦК України; принципал позивається до суду про стягнення з бенефіціара суми, яку принципал вважає отриманою за його рахунок без достатньої правової підстави з огляду на відсутність боргу принципала.
Отже, позивач як принципал має право пред`явити позов про стягнення з відповідача як бенефіціара коштів, сплачених банком-гарантом. Вказаний спосіб захисту прав принципала (боржника) дозволяє ефективно та вичерпно врегулювати цивільно-правовий спір з учасниками спірних правовідносин, тому у цьому випадку судові рішення ухвалені без порушень ч. 1 ст. 2 ГПК України, відповідно до якої завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (подібний висновок наведений Верховним Судом у постанові від 04.02.2025 у справі № 910/18874/23).
Господарський суд міста Києва наголошує, що за відсутності основного зобов`язання (припинення виконанням з інших підстав, недійсність тощо) принципал має право вимагати від бенефіціара грошові кошти, одержані ним внаслідок виплати за гарантією.
Враховуючи предмет та підстави позову доведенню у справі, яка розглядається, підлягають факти: 1) сплати гарантом коштів на користь бенефіціара; 2) відсутності достатньої правової підстави для набуття бенефіціаром цих коштів.
Наразі, суд зазначає, що за приписами ч. 5 ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимоги до предмета закупівлі не повинні містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників. 
Відповідно до ч. 6 ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі» замовником визначаються вимоги щодо надання забезпечення пропозиції відповідно до статті 25 цього Закону та забезпечення виконання договору про закупівлю відповідно до статті 27 цього Закону.
Згідно ч. 1 ст. 25 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції. У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.
Частиною 3 ст. 25 Закону України «Про публічні закупівлі» унормовано, що ст. 25 Закону України «Про публічні закупівлі» забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі:
1) відкликання тендерної пропозиції/пропозиції учасником після закінчення строку її подання, але до того, як сплив строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними;
2) непідписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем тендеру/спрощеної закупівлі;
3) ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
4) ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі)/спрощеної закупівлі забезпечення виконання договору про закупівлю після отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, якщо надання такого забезпечення передбачено тендерною документацією/оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.
Згідно ч. 4 названої статті забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції повертається учаснику в разі:
1) закінчення строку дії тендерної пропозиції та забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, зазначеного в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;
2) укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі)/спрощеної закупівлі;
3) відкликання тендерної пропозиції/пропозиції до закінчення строку її подання;
4) закінчення тендеру/спрощеної закупівлі в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали тендерні пропозиції/пропозиції.
Судом вказувалось, що у п. п. 12 Оголошення замовником встановлено вимогу про надання забезпечення пропозиції учасника, а саме: 
- забезпечення пропозиції – банківська гарантія надається учасником у вигляді електронного документу. Електронний документ повинен бути складений із дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», містити кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта та повинен дозволяти перевірку такого підпису. Банківська гарантія може надаватись разом з файлом «p7s» (із накладанням КЕП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта. Банківська гарантія оформляється відповідно до Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 639 (зі змінами) та Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 14 грудня 2020 року № 2628 «Про затвердження форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції», з урахуванням вимог встановлених цим розділом;
- розмір забезпечення пропозиції 1 % від очікуваної вартості предмета закупівлі (частини предмета закупівлі). Банківська гарантія, надана банком нерезидентом, має бути оформлена відповідно до уніфікованих правил, які регулюють використання відповідного інструмента та офіційно видані Міжнародною Торгівельною палатою. Банківська гарантія, надана банком-нерезидентом, повинна бути авізована через авізуючий банк, що є резидентом України. Учасник у складі пропозиції подає документ, що підтверджує авізування банківської гарантії, наданої банком-нерезидентом, проведене авізуючим банком-резидентом в електронній формі, з обов`язковим накладанням КЕП авізуючого банку;
- строк дії забезпечення пропозиції не менше 90 днів з дати кінцевого строку подання пропозицій.
Усі витрати, пов`язані з наданням забезпечення пропозиції, здійснюються за рахунок коштів учасника. 
Забезпечення пропозиції повертається учаснику в разі:
- закінчення строку дії пропозиції та забезпечення пропозиції, зазначеного в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;
- укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем спрощеної закупівлі;
- відкликання пропозиції до закінчення строку її подання;
- закінчення спрощеної закупівлі в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали пропозиції.
З приводу самостійної кваліфікації відповідачем тендерної пропозиції відкликаною за певних умов, а саме - неусунення невідповідностей з боку учасника, суд вважає за доцільне звернути увагу на те, що відповідно до п. 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 11.11.2022 № 1275 державний замовник відхиляє пропозицію учасника спрощеної закупівлі у разі, коли учасник спрощеної закупівлі не виправив виявлені державним замовником після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених державним замовником невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей. 
Отже, в контексті означеного Господарський суд міста Києва погоджується із доводами позивача про те, що з даної норми права чітко вбачається, що єдиним законним правовим наслідком невиконання учасником вимоги про усунення невідповідностей є саме відхилення пропозиції учасника. З даним правовим висновком погоджується Північний апеляційний господарський суд у постанові № 910/187/25 від 06.08.2025.
До того ж, судом було встановлено, що у зв`язку із неусуненням позивачем невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення вимоги, відповідачем було прийнято рішення про відхилення пропозиції позивача, подану для участі у спрощеній закупівлі, відповідно до п. 1 ч. 13 ст. 14 Закону та відповідно до абзацу 9 п. 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275. Вказане рішення оформлено протоколом № UA-2025-12-02-004277-a від 28.11.2024 уповноваженої особи ДП МОУ «Державний оператор тилу».
З урахуванням викладеного Господарський суд міста Києва, дійшов висновку щодо відсутності у відповідача достатніх правових підстав для стягнення (неповернення позивачу) суми забезпечення тендерної пропозиції в сумі 1 173 784, 50 грн, що вказує на обґрунтованість позовних вимог позивача до відповідача про стягнення безпідставно набутих вказаних коштів.
Викладені у відзиві на позов аргументи не можуть бути підставою для відмови в задоволенні позову, оскільки не спростовують доводів позивача та суперечать дійсним обставинам справи і положенням чинного законодавства.
Відповідно до ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Статтею 73 ГПК України, встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (ч. 1 ст. 76 ГПК України).
Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, оцінивши подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з покладенням судового збору в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача.
Керуючись ст. ст. 129, 236-238, 240, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА МІНІСТЕРСТВА ОБОРОНИ УКРАЇНИ «АГЕНЦІЯ ОБОРОННИХ ЗАКУПІВЕЛЬ» (04074, місто Київ, вул. Автозаводська, будинок 2, ідентифікаційний код 44725823) на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ЗАСОБІВ ІНДИВІДУАЛЬНОГО ЗАХИСТУ» (61038, Харківська обл., місто Харків, вул. Камишева Івана, будинок 7, ідентифікаційний код 39243307) безпідставно набутих коштів у розмірі 1 173 487 (один мільйон сто сімдесят три тисячі чотириста вісімдесят сім) грн 50 коп. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 14 081 (чотирнадцять тисяч вісімдесят одна) грн 85 коп.
3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Алєєва