Справа № 127/18882/26 
Провадження № 2/127/5416/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2026 року | Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В.В.,
за участю: секретаря Бральчук Р.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, –

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача – ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . Останні роки свого життя ОСОБА_3 проживала сама, а в спілкуванні з позивачем повідомляла, що залишить квартиру молодшому сину – ОСОБА_2 . Останньому покійна повідомила, що залишить квартиру позивачу, оскільки квартира купувалась за його кошти. Тому, на момент смерті кожен із братів вважав, що мати розпорядилася своїм майном та залишила квартиру іншому брату. Згодом, розбираючи майно матері ОСОБА_2 знайшов правовстановлюючі документи на квартиру та заповіт ОСОБА_3 , про який позивач не знав та не мав уявлення, оскільки матір висловлювалась про зовсім інші свої дії. Згідно зі змістом заповіту, ОСОБА_3 заповіла своє майно - квартиру своїм синам у рівних частинах. Після отримання цієї інформації, позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але позивачу було відмовлено та надано роз`яснення, що позивачем пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на викладене, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Ухвалою суду від 12.06.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати в загальному позовному провадженні, надано строк відповідачу на подання до суду відзиву на позовну заяву.
Позивач в судове засідання не з`явився, проте його представник подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи здійснювати за їх відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Судовий збір просив залишити за позивачем.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, проте надіслав до суду заяву, в якій просив справу розглядати за його відсутності. Позов визнав в повному обсязі та просив позовні вимоги задовольнити.
Представник відповідача Вінницької міської ради в судове засідання не з`явився, проте подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, під час розгляду покладається на розсуд суду, судові витрати просив залишити за позивачем.
Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2  є рідними братами по матері - ОСОБА_3 (а.с. 16, 17).
Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 28.07.2014 року ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 7-8, 8 на звороті).
Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 померла  ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Вінниці (а.с. 18).
Із заповіту від 01.09.2016 року, зареєстрованого в реєстрі за №1805 та посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Курбатовою С.П вбачається, що ОСОБА_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на випадок своєї смерті зробила розпорядження, що все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, взагалі, все те, що належатиме їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, в тому числі і належну їй квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , заповіла в рівних частинах дітям: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 9, 9 на звороті, 10). 
Роз`ясненням приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Свириденко Я.А. від 05.02.2026 року ОСОБА_1 було повідомлено, що свідоцто про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 видане бути не може, оскільки він не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини та вони проживали за різними адресами. Додатково повідомлено, що згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №84082908 від 05.02.2026 року, відсутні відомості про наявність спадкової справи до майна ОСОБА_3  (а.с. 5, 6).
З відміток в паспорті заявника ОСОБА_1 вбачається, що останній з 23.08.2014 року зареєстрований за адресою:   АДРЕСА_3 (а.с. 13-15).
Згідно з правовим висновком постанови №685/5757/23 Великої Палати Верховного Суду необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права; втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини; спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно зі ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно з ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як визначено ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причини пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку є поважними, оскільки позивач був необізнаний про наявність заповіту. 
Враховуючи встановлені обставини та приймаючи до уваги те, що позивач, будучи спадкоємцем за заповітом пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Відповідно до ст.ст. 13, 141 ЦПК України, судові витрати залишити за позивачем. 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини– задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк тривалістю три місяці від дня набрання даним рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати залишити за позивачем.
Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Повний текст рішення суду складений 14.09.2026 року.

Суддя: