ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2026 року | Справа №160/8229/26

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов?язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій позивач просить:
-визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо ведення військового обліку відносно ОСОБА_1 як військовозобов?язаного;
-зобов?язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести актуальні військовооблікові відомості ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов?язаних та резервістів та виключити з військового обліку на підставі рішення призовної комісії (комісії з питань приписки), оформленого протоколом Nє1 від 05.05.2016 про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку.
Позовна заява обґрунтована тим, що позивач 05.05.2016 визнаний непридатним до військової служби, з виключенням з військового обліку по ст. 38А п. 1 Наказу МОУ Nє 402-2008. Позивач зазначає, що при перевірці особистих військово-облікових даних у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов?язаних та резервістів за допомогою мобільного додатку «Резерв+» вияв, що перебуває на обліку військовозобов?язаних ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також примітку - «Порушення правил військового обліку» через неприбуття за повісткою до ТЦК та СП. Позивач звернувся до відповідача із заявою про знищення військово-облікових даних в порядку частини 2 статті 13 Закону України «Про єдиний державний реєстр призовників, військовозобов?язаних та резервістів» на підставі пункту 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» (редакції Закону від 03.03.2016 року), а саме у зв?язку з непридатністю до військової служби з виключенням з військового обліку. Станом на дату подання позову інформація щодо результатів розгляду заяви позивача відсутня. Позивач не погоджується із тим, що його взято на військовий облік військовозобов?язаних та вважає такі дії протиправними та таким, що порушують його права, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.04.2026 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідачем подано відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову, оскільки 05.05.2016 рішенням призовної комісії (комісії з питань приписки) згідно з Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах України, визнаний непридатним до військової служби, з виключенням з військового обліку по ст. 38А п. 1 Наказу МОУ №402-2008. Відповідач вказує, що 05.05.2016, у зв?язку з непридатністю до військової служби, позивач був виключений з військового обліку в порядку пункту 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» (редакції Закону від 03.03.2016 року), з внесенням відповідної інформації до військовооблікового документа, а саме до тимчасового посвідчення № НОМЕР_1 . Водночас, запис у тимчасовому посвідченні військовозобов?язаного № НОМЕР_1 від 09.06.2016 «знятий з військового обліку» не означає, що особа не підлягає призову у воєнний час.
Позивачем подано відповідь на відзив, відповідно до якого позивач просить задовольнити позовні вимоги з підстав, викладених в позові. 
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив таке.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 05.05.2016 рішенням призовної комісії (комісії з питань приписки), згідно з Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах України, визнаний непридатним до військової служби, з виключенням з військового обліку по ст. 38А п. 1 Наказу МОУ №402-2008. 
05.05.2016 у зв?язку з непридатністю до військової служби, був виключений з військового обліку в порядку пункту 3 частини б статті 37 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» (редакції Закону від 03.03.2016 року), з внесенням відповідної інформації до військово-облікового документа, а саме до тимчасового посвідчення № НОМЕР_1 .
Позивач вказує, що при перевірці особистих військово-облікових даних у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов?язаних та резервістів за допомогою мобільного додатку «Резерв+» вияв, що перебуває на обліку військовозобов?язаних ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також примітку - «Порушення правил військового обліку» через неприбуття за повісткою до ТЦК та СП, дата звернення - 14.01.2026 року. 
Позивач направив засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на адресу відповідача заяву з проханням щодо виключення військово-облікових даних в порядку частини 2 статті 13 Закону України «Про єдиний державний реєстр призовників, військовозобов?язаних та резервістів» на підставі пункту 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» (редакції Закону від 03.03.2016 року), а саме: у зв?язку з непридатністю до військової служби з виключенням з військового обліку. 
В матеріалах справи відстуні докази розгляду даної заяви відповідачем.
Невнесення відповідачем відомостей про виключення позивача з військового обліку до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Також суд вказує на те, що адміністративний суд перевіряє рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень ретроспективно, тобто зважаючи на ті обставини, які існували на момент прийняття оспорюваного рішення, вчинення дій або бездіяльності.
Отже, суд, оцінюючи оспорювані рішення, дії або бездіяльність виходить лише з тих мотивів, якими керувався суб`єкт владних повноважень при прийнятті рішень, вчиненні дій або бездіяльності.
Такий підхід неодноразово відображений у практиці Верховного Суду при вирішенні публічно-правових спорів, зокрема, у постанові від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18.
За ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
У силу статті 65 Конституції України, захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.
Згідно з пунктом 20 частини першої статті 106 Конституції України, передбачено, що Президент України приймає відповідно до закону рішення про загальну або часткову мобілізацію та введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях у разі загрози нападу, небезпеки державній незалежності України.
Так, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Також Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022 оголошено загальну мобілізацію, яка проводиться на всій території України протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом.
У подальшому Указами Президента України воєнний стан продовжувався. Станом на дату розгляду справи воєнний стан в Україні триває.
Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII (далі Закон №2232-XII у редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин) у статті 37 розмежовує зняття з військового обліку та виключення з військового обліку.
Пункт 3 частини шостої статті 37 Закону №2232-XII передбачає, що виключенню з військового обліку у районних (міських) військових комісаріатах (військовозобов`язаних Служби безпеки України у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних Служби зовнішньої розвідки України у відповідному підрозділі Служби зовнішньої розвідки України) підлягають громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.
Отже, станом на 05.05.2016 саме пункт 3 частини шостої статті 37 Закону №2232-XII визначав визнання військово-лікарською комісією непридатності до військової служби з виключенням з військового обліку як підставу для виключення з військового обліку.
У цій справі суд не встановлює медичну правильність такого висновку, а оцінює правове значення запису, внесеного до тимчасового посвідчення військовозобов`язаного , та відсутність доказів його скасування, анулювання або визнання недійсним.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 16.03.2017 № 1951-VIII (далі Закон №1951-VIII, у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин), Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Пункт 2 частини першої статті 9 Закону №1951-VIII передбачає, що призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Частина перша статті 3 Закону №1951-VIII визначає, що основними засадами ведення Реєстру є: 1) обов`язковість та своєчасність внесення до Реєстру передбачених цим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів; 2) повнота та актуалізація відомостей Реєстру про призовників, військовозобов`язаних та резервістів; 3) захищеність Реєстру та внесених до нього відомостей - держава гарантує захист бази даних Реєстру від несанкціонованого доступу та зловживання доступом, незаконного використання відомостей Реєстру, порушення цілісності бази даних Реєстру та його апаратного чи програмного забезпечення, а також гарантує дотримання законодавства щодо захисту персональних даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів, наявних у Реєстрі.
Частини восьма та дев`ята статті 5 Закону №1951-VIII визначає, що органами ведення Реєстру є Міністерство оборони України, районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України.
Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Відповідно до пункту 16 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487 «Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (далі Порядок № 1487, у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин), військовий облік поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, з урахуванням обсягу та деталізації - на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний.
Персонально-якісний військовий облік передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів за задекларованим (зареєстрованим) місцем проживання, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного військового обліку покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, органи СБУ, відповідні підрозділи розвідувальних органів.
Персонально-первинний військовий облік передбачає облік відомостей стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів за місцем їх проживання у відповідній адміністративно-територіальній одиниці. У селах та селищах, а також у містах ведення такого обліку покладається на виконавчі органи сільських, селищних, міських рад.
Персональний військовий облік передбачає облік відомостей щодо таких осіб за місцем їх роботи (служби) або навчання та покладається на керівників державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій.
Абзац перший пункту 20 Порядку №1487 передбачає, що військовий облік ведеться на підставі даних паспорта громадянина України та військово-облікових документів.
Пункт 79 Порядку №1487 визначає, що районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки: організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці; здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством; виявляють призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які проживають на території адміністративно-територіальної одиниці, проте не перебувають на військовому обліку; організовують оповіщення та у разі потреби можуть здійснювати безпосередньо через військових посадових осіб, військовослужбовців, державних службовців, працівників, визначених рішенням керівника відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, оповіщення призовників, військовозобов`язаних та резервістів за місцем їх проживання (роботи, навчання тощо) шляхом вручення повісток під їх особистий підпис (додаток 11) та/або рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення про їх виклик до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів і забезпечують здійснення контролю за їх прибуттям; організовують взаємодію з державними органами, підприємствами, установами та організаціями щодо строків та способів звіряння даних списків персонального військового обліку та карток первинного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також їх оповіщення; організовують та забезпечують зберігання облікової документації призовників, військовозобов`язаних та резервістів, персональних даних, які містяться в них; зберігають протягом 10 років списки, які надходять від закладів освіти щодо жінок, які здобувають освіту за медичною або фармацевтичною спеціальністю (додаток 14); письмово повідомляють державним органам, органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам та організаціям про осіб, які не виконали наказ (розпорядження) керівника зазначених органів, підприємств, установ та організацій та не прибули за викликом до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки; інформують про стан військового обліку щороку до 5 січня районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських рад та вносять на їх розгляд пропозиції щодо його покращення; здійснюють взяття на військовий облік жінок, які належать до категорій осіб, зазначених у частині одинадцятій статті 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу"; забезпечують громадян військово-обліковими документами та зберігання зданих або вилучених у призовників, військовозобов`язаних та резервістів військово-облікових документів; надсилають запити до органів реєстрації з метою встановлення адреси зареєстрованого (задекларованого) місця проживання призовників, військовозобов`язаних та резервістів (додаток 29); розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням призовниками, військовозобов`язаними та резервістами, посадовими особами державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій правил військового обліку, законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а також зіпсуттям або недбалим зберіганням військово-облікових документів, яке спричинило їх втрату (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними та резервістами, які перебувають у запасі СБУ, розвідувальних органів); повідомляють органам досудового розслідування про факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення громадянами, які ухиляються від військового обліку або навчальних та спеціальних зборів, призову на базову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період (додаток 19); звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції (у разі неможливості складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці його вчинення) для доставлення осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою складення протоколів про адміністративні правопорушення, до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому ця особа перебуває (повинна перебувати) на військовому обліку, з урахуванням вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку; повідомляють Національній поліції про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, щодо яких надсилалося звернення відповідно до вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку. Таке повідомлення має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), а також унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи; виключають з військового обліку на підставі відповідних підтвердних документів осіб, які померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими, визнані непридатними до військової служби, досягли граничного віку перебування в запасі, припинили громадянство України; організовують внесення інформації до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів у тридцятиденний строк після досягнення призовниками 25-річного віку без їх виклику до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки про зняття їх з військового обліку призовників та взяття на облік військовозобов`язаних з одночасним присвоєнням військового звання "солдат (матрос) запасу" та зазначенням другої категорії запасу; проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього; виконують архівно-довідкову роботу з питань військового обліку; виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів; проводять щороку відповідно до графіків звіряння, затверджених розпорядженнями голів районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, міських голів, звіряння даних списків персонального військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які працюють (навчаються) в державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, а також даних карток первинного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які перебувають на військовому обліку у виконавчих органах сільських, селищних, міських рад, з обліковими даними документів районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки; проводять щороку відповідно до затверджених розпорядженнями голів відповідних районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, міських голів планів перевірки стану організації та ведення військового обліку в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях (крім СБУ та розвідувальних органів); складають за результатами перевірки акти, які в двадцятиденний строк з дня закінчення перевірки надсилають до державних органів, підприємств, установ та організацій, що перевірялися, а також до обласних, Київського міського територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки для реагування і вжиття заходів згідно із законодавством. Результати перевірок вносяться до журналів обліку результатів перевірок (додаток 9) і журналу обліку перевірок стану військового обліку районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (додаток 30), який після закінчення зберігається сім років; видають щороку до 20 січня накази про стан військового обліку в районному (міському) територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за минулий рік та завдання на наступний рік на підставі результатів аналізу звітних даних, проведених заходів та перевірок стану військового обліку за минулий рік. Витяги з наказів щороку до 20 січня надсилаються до відповідних обласних, Київського міського територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки; організовують контроль та у разі потреби через військових посадових осіб, військовослужбовців, державних службовців, працівників, визначених рішенням керівника відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки можуть проводити перевірку дотримання призовниками, військовозобов`язаними та резервістами правил військового обліку (додаток 2).
Пункт 3.8 глави 3 розділу ІІ Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 №402 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України» (у редакції, станом на дату виникнення спірних правовідносин) передбачає, що постанови ВЛК при ТЦК та СП щодо військовозобов`язаних приймаються згідно з главою 20 цього розділу.
Постанови ВЛК районних, міських ТЦК та СП про придатність до військової служби військовозобов`язаних оформлюються довідками ВЛК (додаток 4 до цього Положення). У разі прийняття постанови про придатність до військової служби, документи з результатами проходження військовозобов`язаним медичного огляду (картка обстеження та медичного огляду, висновки лікарів, супровідні документи) доставляються до районного (міського) ТЦК та СП за місцем перебування військовозобов`язаного на обліку не пізніше наступного дня після закінчення медичного огляду. Електронний документ з постановою ВЛК щодо придатності військовозобов`язаного до проходження військової служби передається з ІКС до бази даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Постанова ВЛК при ТЦК та СП про придатність військовозобов`язаного до військової служби, прийнята у мирний час під час визначення призначення військовозобов`язаного на особливий період та включення його до складу військових команд для комплектування військових частин (установ), дійсна протягом п`яти років з дня закінчення медичного огляду.
Постанова ВЛК районних, міських ТЦК та СП про придатність військовозобов`язаного до військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та/або під час дії правового режиму воєнного стану дійсна протягом одного року з дня закінчення медичного огляду.
Якщо в стані здоров`я військовозобов`язаного за його зверненням або висновками лікарів закладу охорони здоров`я виникли зміни, то за направленням керівника ТЦК та СП проводиться повторний медичний огляд з метою визначення ступеня придатності до військової служби.
Постанови ВЛК районних, міських ТЦК та СП про непридатність до військової служби військовозобов`язаних оформлюються свідоцтвами про хворобу (додаток 11 до цього Положення), постанови про тимчасову непридатність оформлюються довідками ВЛК (додаток 4 до цього Положення). У разі прийняття постанови про непридатність або тимчасову непридатність до військової служби, документи з результатами проходження військовозобов`язаним медичного огляду (картка обстеження та медичного огляду, висновки лікарів, супровідні документи), не пізніше п`ятиденного строку з дня закінчення медичного огляду направляються на перевірку до ВЛК обласних, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5 . Електронний документ, яким оформлена постанова (свідоцтво про хворобу або довідка ВЛК), направляється в цей же строк на перевірку через ІКС. Перевірка здійснюється у п`ятиденний строк з дня надходження всіх документів.
За результатами перевірки та у разі виявлення помилок або відсутності необхідних підтверджуючих документів ВЛК обласних, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5 відправляють засобами ІКС документи на доопрацювання до ВЛК районних, міських ТЦК та СП, з яких вони надійшли. ВЛК районних, міських ТЦК та СП доопрацьовують та повторно відправляють документи на повторну перевірку у п`ятиденний строк з дня повернення.
Після перевірки ВЛК обласних, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5 та у разі відсутності помилок електронні документи з постановами ВЛК про тимчасову непридатність до військової служби передаються з ІКС до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Інші документи з результатами проходження військовозобов`язаним медичного огляду у паперовій формі (картка обстеження та медичного огляду, висновки лікарів, супровідні документи) направляються до районних (міських) ТЦК та СП за місцем перебування військовозобов`язаних на обліку не пізніше наступного дня після закінчення перевірки.
Після затвердження постанови, протокол засідання штатної ВЛК передається з ІКС до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів не пізніше наступного дня після затвердження. Дві паперові копії протоколу засідання штатної ВЛК засвідчуються її печаткою, та надсилаються разом з документами про результати проходження медичного огляду (картка обстеження та медичного огляду, висновки лікарів, супровідні документи) до ТЦК та СП за місцем обліку не пізніше наступного дня після закінчення медичного огляду.
Паперова копія документа з постановою ВЛК, що не потребує затвердження штатною ВЛК, видається особі, що пройшла медичний огляд, за її запитом в день звернення після закінчення медичного огляду у закладі охорони здоров`я, де проводився медичний огляд ВЛК, або у ТЦК та СП за місцем перебування на обліку. Паперова копія такого документа засвідчується печаткою закладу охорони здоров`я, де проводився медичний огляд (у разі звернення до закладу охорони здоров`я), або ТЦК та СП (у разі звернення до ТЦК та СП), та видається особі, що пройшла медичний огляд, з її підписом про ознайомлення та датою. Паперова копія документа з постановою, що потребує затвердження штатною ВЛК, видається за запитом особи, що пройшла медичний огляд, у ТЦК та СП за місцем перебування на обліку у день звернення після отримання ТЦК та СП протоколу засідання штатної ВЛК. Паперова копія документа з постановою засвідчується печаткою ТЦК та СП та видається особі з її підписом про ознайомлення та датою разом з паперовою копією електронного протоколу засідання штатної ВЛК, засвідченою печаткою штатної ВЛК.
Верховний Суд у постанові від 12.06.2020 у справі №810/5009/18 зазначив, що до повноважень суду не належить надання оцінки діагнозу особи на предмет того, чи підпадає він під дію статей Розкладу хвороб, станів та фізичних вад, що визначають ступінь придатності до військової служби. Суд у таких спорах перевіряє правові аспекти та дотримання процедури, а не робить власні медичні висновки.
Верховний Суд у постанові від 25.04.2025 у справі №620/11008/24 виходив з того, що суд не є спеціалізованою установою у медичній сфері та не може перебирати на себе повноваження ВЛК щодо медичної оцінки діагнозу. Водночас Верховний Суд наголосив, що суд перевіряє юридичну та процедурну сторону відповідного рішення, а саме посилання суб`єкта владних повноважень на дискреційність повноважень ВЛК не є достатнім доказом правомірності його дій.
Верховний Суд у постанові від 21.05.2025 у справі №280/2880/24 зазначив, що приписи статті 37 Закону №2232-XII визначають порядок взяття на військовий облік, зняття та виключення з нього, а ці облікові дії мають різні підстави та різні правові наслідки.
Верховний Суд у постанові від 09.06.2026 у справі №320/29761/25 наголосив, що різними є як підстави, так і правові наслідки зняття або виключення з військового обліку: громадяни, які підлягають виключенню з військового обліку, втрачають статус військовозобов`язаного, тоді як зняті з військового обліку громадяни продовжують перебувати у статусі військовозобов`язаних.
Також у постанові від 09.06.2026 у справі №320/29761/25 Верховний Суд зазначив, що у випадку спору щодо змісту запису у військово-обліковому документі суд повинен дослідити не лише буквальне формулювання запису, а й правову та фактичну підставу його внесення.
Так, предметом цього спору є правомірність невнесення відповідачем до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації про визнання позивача непридатним до військової служби та про виключення його з військового обліку.
При цьому, суд жодним чином не встановлює самостійно стан здоров`я позивача та не замінює собою військово-лікарську комісію.
Суд оцінює юридичне значення записів, які містяться у військово-обліковому документі позивача, та правомірність відмови відповідача врахувати такі записи під час ведення Реєстру.
Як зазначено вище, адміністративний суд перевіряє рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень ретроспективно, тобто з урахуванням обставин, які існували на момент прийняття відповідного рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.
Верховний Суд у постанові від 07.02.2019 у справі №161/11151/17 зазначив, що суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, крім випадків, коли він доведе, що вжив усіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Отже, суд оцінює правомірність поведінки відповідача саме з огляду на ті мотиви, які були наведені ним у відзиві на позовну заяву.
Одночасно суд виходить з того, що правова оцінка записів, внесених до військово-облікового документа позивача 09.06.2016, має здійснюватися за законодавством, чинним на момент внесення таких записів.
При цьому, зміна нормативного регулювання порядку оформлення постанов ВЛК після внесення відомостей до військово-облікового документа не може автоматично нівелювати правові наслідки індивідуальної облікової дії, якщо така дія була вчинена уповноваженим органом та не була скасована у встановленому законом порядку.
Разом з тим, суд враховує, що відповідач оцінював правові наслідки записів, внесених до військово-облікового документа у 2016 році, через призму нормативного регулювання, на яке він послався у 2026 році, без надання доказів того, що відповідні записи були скасовані, анульовані або визнані недійсними у встановленому порядку.
Щодо правового значення виключення з військового обліку, то суд зазначає про таке.
Стаття 37 Закону №2232-XII розмежовує зняття з військового обліку та виключення з військового обліку.
Так, згідно зі змістом пункту 3 частини шостої статті 37 Закону №2232-XII у редакції, чинній на 21.07.2020, виключенню з військового обліку підлягали громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.
У цій справі суд встановив, що у зв?язку з непридатністю до військової служби, позивач був виключений з військового обліку в порядку пункту 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» (редакції Закону від 03.03.2016 року), з внесенням відповідної інформації до військовооблікового документа, а саме до тимчасового посвідчення Nє 001045.
Суд не перевіряє медичну правильність застосування до позивача статті 38 графи ІІ Розкладу хвороб.
Водночас, суд враховує, що саме така правова підстава зазначена у військово-обліковому документі позивача, а відповідач не довів, що відповідний запис був скасований, анульований або визнаний недійсним.
Верховний Суд у постанові від 21.05.2025 у справі №280/2880/24 зазначив, що приписи статті 37 Закону №2232-XII визначають порядок взяття на військовий облік, зняття та виключення з нього.
Верховний Суд виходив з того, що ці облікові дії мають різні підстави та різні правові наслідки.
Верховний Суд у постанові від 09.06.2026 у справі №320/29761/25 наголосив, що різними є як підстави, так і правові наслідки зняття або виключення з військового обліку: громадяни, які підлягають виключенню з військового обліку, втрачають статус військовозобов`язаного, тоді як зняті з військового обліку громадяни продовжують перебувати у статусі військовозобов`язаних.
У цій же постанові Верховний Суд зазначив, що формулювання у військово-обліковому документі має відповідати правовій підставі внесення відповідного запису, а суб`єкт владних повноважень не наділений дискрецією на власний розсуд визначати, чи за однієї і тієї самої встановленої законом підстави особа підлягає зняттю з військового обліку або виключенню з нього, оскільки такі облікові дії мають різні правові наслідки.
Також Верховний Суд у постанові від 09.06.2026 у справі №320/29761/25 звернув увагу, що у випадку спору щодо змісту запису у військово-обліковому документі суд повинен дослідити не лише буквальне формулювання запису, а й правову та фактичну підставу його внесення.
Ці правові висновки є релевантними для цієї справи, оскільки спір стосується саме відповідності відомостей Реєстру даним військово-облікового документа позивача, в якому зазначено про виключення його з військового обліку військовозобов`язаних.
При цьому, відповідач не надав суду матеріалів військового обліку, архівних документів, рішення уповноваженого органу про скасування записів у військово-обліковому документі або інших належних доказів, які б підтверджували, що відмітки у тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного не мають юридичного значення.
Суд звертає увагу, що саме відповідач як суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести правомірність своєї бездіяльності та відмови у внесенні відомостей до Реєстру.
За відсутності таких доказів суд не може визнати обґрунтованим покладення на позивача обов`язку повторно проходити ВЛК для підтвердження обставини, яка вже відображена у військово-обліковому документі позивача.
Відповідач не надав рішення уповноваженої ВЛК або іншого компетентного органу про незатвердження, скасування чи перегляд постанови, на підставі якої до військово-облікового документа позивача внесено відомості про виключення з військового обліку.
За таких обставин, відмова відповідача фактично ґрунтується не на підтверджених доказами юридичних фактах, а на твердженні про неналежність оформлення постанови ВЛК.
Водночас, такого твердження недостатньо для висновку про правомірність невнесення до Реєстру відомостей, що містяться у військово-обліковому документі позивача.
Щодо обов`язку відповідача актуалізувати відомості Реєстру, то суд виходить із таких міркувань.
Закон №1951-VIII покладає на органи ведення Реєстру обов`язок забезпечувати ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Основними засадами ведення Реєстру є, зокрема, обов`язковість, своєчасність, повнота та актуалізація відомостей.
Пункт 2 частини першої статті 9 Закону №1951-VIII надає особі право звертатися до відповідного органу ведення Реєстру із мотивованою заявою щодо неправомірного включення чи невключення до Реєстру запису про себе, а також щодо виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Як встановлено судом, позивач реалізував це право, подавши відповідачу заяву від 18.08.2025.
Пункт 20 Порядку №1487 передбачає, що військовий облік ведеться на підставі даних паспорта громадянина України та військово-облікових документів.
Отже, військово-обліковий документ позивача є належним джерелом відомостей для перевірки та актуалізації даних Реєстру.
Пункт 79 Порядку №1487 визначає повноваження районних та міських ТЦК та СП у сфері організації та ведення військового обліку, зокрема щодо облікових дій та проставлення відповідних відміток у військово-облікових документах.
Тому у відповідача були повноваження та обов`язок перевірити наданий позивачем військово-обліковий документ і, за відсутності доказів недійсності відповідних відміток, забезпечити внесення до Реєстру відомостей, які відповідають цьому документу.
Із приводу способу захисту, то суд зазначає про таке.
Позивач просить не лише визнати бездіяльність відповідача протиправною, а й зобов`язати відповідача внести відповідні відомості до Реєстру.
Суд враховує, що зобов`язання відповідача внести відомості до Реєстру не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки відповідач не має права на власний розсуд ігнорувати відомості військово-облікового документа, якщо ці відомості не скасовані, не анульовані та не спростовані належними доказами.
Такий спосіб захисту відповідає пункту 4 частини другої та частині четвертій статті 245 КАС України, оскільки для його застосування виконані умови, визначені законом, а прийняття рішення на користь позивача не передбачає права відповідача діяти на власний розсуд.
Позовні вимоги про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання відповідача внести відповідні відомості до Реєстру підлягають задоволенню.
На підставі ч. 1 ст. 139 КАС України, судовий збір у сумі 1331,20 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов?язання вчинити певні дії - задовольнити.
Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо ведення військового обліку відносно ОСОБА_1 як військовозобов?язаного.
Зобов?язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести актуальні військовооблікові відомості ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов?язаних та резервістів та виключити з військового обліку на підставі рішення призовної комісії (комісії з питань приписки), оформленого протоколом №1 від 05.05.2016 про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку.
Стягнути з Амур-Нижньодніпровського районного у м. Дніпро за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1311,20 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Маковська