КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 липня 2026 року м. Київ справа №810/2213/17
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області до фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій та витрат пов`язаних з проведенням експертизи (випробування) зразків продукції,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області з позовом до фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій у сумі 8500,00 грн. та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи (випробування) зразків продукції, у розмірі 24054,55 коп.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що за наслідком проведеної планової виїзної перевірки характеристик продукції винесено постанову про накладення штрафних санкцій №07-03/09 від 30.12.2016 за порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", якою до відповідача застосовано штрафні санкції. Також, позивач зазначає, що ним було прийнято рішення про відбір зразків продукції для проведення експертизи (випробування), в результаті якої встановлено порушення вимог п.п. 18, 34, 37 технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №515. Позивач зазначає, що відповідачем у добровільному порядку не сплачено суму штрафних санкцій, а також не відшкодовано суми витрат на проведення експертизи (випробування). У зв`язку з чим позивач звернувся до суду із цим позовом.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2017 позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області до фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафних санкцій та витрат пов`язаних з проведенням експертизи (випробування) зразків продукції повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.11.2017 апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області задоволено, ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2017 скасовано та направлено адміністративну справу до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Ця справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду та після відповідної її реєстрації в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, адміністративна справа була передана судді Харченко С.В.
Ухвалами Київського окружного адміністративного суду (суддя Харченко С.В.) відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
У подальшому, протокольною ухвалою суд постановив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 №411/0/15-24 звільнено ОСОБА_2 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.
За результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративна справа була передана для розгляду судді Василенко Г.Ю.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 адміністративну справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
На час прийняття рішення у даній справі відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 ( місце проживання: АДРЕСА_1 ) з 17.09.2003 зареєстрована в якості фізичної особи-підприємця, про що свідчить інформація з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
З матеріалів справи вбачається, що керуючись Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Законом України "Про держаний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області направлено повідомлення про проведення планового заходу від 14.11.2016 №07-03/59 суб`єкту господарювання ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно до якого, позивач повідомив про проведення планової перевірки, а саме характеристик продукції в період з 08.12.2016 по 09.12.2016. Крім того, просить забезпечити присутність керівника (заступника керівника) або уповноваженої особи суб`єкта господарювання відповідно до припису ч. 11 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
У даному повідомленні головний бухгалтер Котак І.О. суб`єкта господарювання, просить перенести перевірку на 13.12.2016, у зв`язку з відсутністю ФОП ОСОБА_1 . 
Відповідно до направлення Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області на проведення перевірки від 12.12.2016 №172 доручено здійснити планову виїзну перевірку характеристик продукції суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 за адресою: 09117, Київська область, м. Біла Церква, бул. Олександрівський, буд. 20 з питань безпечності іграшок. Строк проведення перевірки - 13.12.2016 по 14.12.2016, підставою проведення перевірки є план перевірок з ринкового нагляду на ІV квартал 2016 року.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області прийнято рішення про відбір зразків продукції від 13.12.2016 №02 для проведення їх експертизи (випробування).
Відповідно до акту відбору зразків продукції Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 13.12.2016 №02 відібрано зразки продукції, а саме:
- гітара іграшкова на батарейках, світло + звук, ТМ Seayachts, арт: 707/708. Виробник Китай, імпортер ПП "Камертон" м. Харків, дата виготовлення 03.2013 - 2 шт.;
- іграшка "Паркінг" ТМ: РАV Patrol, арт: ZY - 636. Виробник не зазначено, імпортер не зазначено, дата виготовлення 09.2016 - 2 шт.;
- іграшка дитяча Покебол з фігуркою "Pоkemon" ТМ: Baby Tilly, арт. BT-PG-0003. Виробник Китай, імпортер не зазначено, дата виготовлення 2016 - 2 шт.;
- дитяча іграшка "Набір джипів інерціонних" джип синій ТМ: Jinheng, арт. 1818-12. Виробник: Китай, імпортер: не зазначено, дата виготовлення: 05.2016 - 2 шт.
У даному акті зазначено, що при перевірці вищезазначеної продукції відсутня інформація про імпортера продукції, відсутнє слово "Попередження", що повинно передувати кожному окремо або всім попередженням щодо безпечного використання іграшок.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заході від 13.12.2016 на підставі рішення про відбір зразків продукції від 13.12.2016 №02 та акту відбору зразків продукції від 13.12.2016 №02. Відповідно до даного рішення тимчасово заборонено надання продукції на ринку на строк проведення її експертизи (випробування). Строк виконання - 13.12.2016.
Відповідно до протоколу випробувань іграшок Науково-дослідного центру випробування продукції №13906/16-і від 23.12.2016 іграшка джип синій, артикул 1818-12, виробник Китай - не відповідає вимогам пп. 7.1, 7.2 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)".
Відповідно до протоколу випробувань іграшок Науково-дослідного центру випробування продукції №13907/16-і від 23.12.2016 іграшка "Покебол з фігуркою "Pоkemon"", виробник Китай - не відповідає вимогам пп. 5.1 b) 5.4 b), 7.1, 7.2 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)".
Відповідно до протоколу випробувань іграшок Науково-дослідного центру випробування продукції №13908/16-і від 23.12.2016 іграшка "Паркінг", артикул ZY - 636 - не відповідає вимогам п. 6 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)".
Відповідно до протоколу випробувань іграшок Науково-дослідного центру випробування продукції №13908/16-і від 23.12.2016 гітара іграшкова на батарейках, світло + звук ТМ Seayachts, артикул 707/708. Виробник JIEDONG COUNTRY HUIDA TOYSANDCRAFTS CO., LTD. Імпортер ПП "Камертон", м. Харків, Україна - не відповідає вимогам Технічного регламенту обмеження використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2008 №1057 за вмістом свинцю та кадмію.
З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведеної перевірки характеристик продукції у магазині "Антошка та друзі", який розміщений за адресою: 09117, Київська область, м. Біла Церква, бул. Олександрівський, буд. 20, посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області складено акт перевірки характеристики продукції від 26.12.2016 №07-03/16. 
Відповідного до даного акту встановлено порушення вимоги п.п. 18, 34, 37 технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №515, а саме:
- гітара іграшкова на батарейках, світло + звук, ТМ Seayachts, арт: 707/708. Виробник Китай, імпортер ПП "Камертон" м. Харків, дата виготовлення 03.2013 - не відповідає вимогам Технічного регламенту обмеження використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2008 №1057 за вмістом свинцю та кадмію;
- іграшка "Паркінг" ТМ: РАV Patrol, арт: ZY - 636. Виробник не зазначено, імпортер не зазначено, дата виготовлення 09.2016 - не відповідає вимогам п. 6 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)" (протокол випробувань іграшок №13908/16і);
- іграшка дитяча Покебол з фігуркою "Pоkemon" ТМ: Baby Tilly, арт. BT-PG-0003. Виробник Китай, імпортер не зазначено, дата виготовлення 2016 - не відповідає вимогам пп. 5.1 b) 5.4 b), 7.1, 7.2 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)". Зразок іграшки за показниками інтенсивність запаху витяжок не відповідає вимогам ДСанПіН 5.5.6.012-98 "Державні санітарні правила і норми безпеки іграшок та ігор для здоров`я дітей" (протокол випробувань іграшок №13907/16і);
- дитяча іграшка "Набір джипів інерціонних" джип синій ТМ: Jinheng, арт. 1818-12. Виробник: Китай, імпортер: не зазначено, дата виготовлення: 05.2016 - не відповідає вимогам пп. 7.1, 7.2 ДСТУ ЕN 71-1:2006 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (EN 71-1:1998, IDT)" (протокол випробувань іграшок №13906/16і).
Крім того в даному акті зазначено, що з актом перевірки від 26.12.2016 №07-03/16 відповідач не згодна, оскільки не є особою, яка ввела в обіг продукцію, зазначено у даному акті. Дана продукція закупалась на території України у ТОВ "Канцактив" м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, буд. 8. Відповідні копії прибуткових накладних були надані інспекторам в ході перевірки. Дані накладні немають підпису та печатки постачальника у зв`язку з електронним докуметообігом між суб`єктами господарювання.
З матеріалів справи вбачається, що головним спеціалістом відділу ринкового нагляду, складено протокол №07-03/09П від 26.12.2016 про виявлені порушення вимог стаття 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", що полягає в порушені вимог п. 2 ч. 2 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", а саме ведення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону).
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.12.2016 №07-03/12 на підставі акту перевірки №07-03/16 від 26.12.2016. Даним рішенням заборонено надання продукції на ринку. Строк виконання - 30.01.2017.
Відповідно до постанови Головного управлінням Держпродспоживслужби в Київській області про накладання штрафних санкцій від 30.12.2016 №07-03/09 за результатами розгляду акту перевірки характеристики продукції від 26.12.2016 №07-03/16, протоколу від 26.12.2016 №07-03/09П про виявлені порушення вимог стаття 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" встановлено, що ФОП ОСОБА_1 порушила вимоги п. 2 ч. 2 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" ведення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукції, що не відповідає вимогам технічних регламентів. Накладено штраф у розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 8500 грн. та сплатити у 15-денний строк.
Листом від 05.01.2017 №10-01-21/61 Головне управлінням Держпродспоживслужби в Київській області повідомила відповідача про відшкодування коштів, а саме витрат пов`язаних з випробуванням продукції у розмірі 24054,55 грн. Також було зазначено, що відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України "Порядку відшкодування суб`єктом господарювання вартості відібраних зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування)" від 31.08.2011 №921, суб`єкт господарювання повинен у тижневий строк з моменту надходження зазначених документів відшкодовує органу державного ринкового нагляду витрати, пов`язані з проведенням експертизи, шляхом перерахування коштів до державного бюджету. До даного листа було долучено акти здачі-приймання робіт від 27.12.2016.
Даний лист відповідач отримала 23.01.2017, що підтверджується рекомендованим повідомленням.
Враховуючи те, що вищезазначені суми відповідачем самостійно не сплачена, позивач звернувся із даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частинами 1, 3 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлюються Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» № 2735 (далі Закон № 2735).
Положеннями статті 4 Закону № 2735 визначено, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Згідно ст. 10 Закону № 2735, ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 11 Закону № 2735, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).
Згідно ст. 22 Закону № 2735, заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
За положеннями ч. 1 ст. 23 Закону № 2735, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.
Згідно ч. 2 ст. 23 Закону № 2735 при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції (ч. 3 ст. 23 Закону № 2735).
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону № 2735, під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.
Частиною 7 цієї статті передбачено, що під час невиїзної перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції та схема (креслення) конструкції виробу, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо); 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, органами доходів і зборів, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції"; 9) інші документи та матеріали, звернення, одержані органами ринкового нагляду відповідно до положень цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Відповідно до ч. 8 ст. 23 Закону № 2735 під час виїзної перевірки характеристик продукції може проводитися перевірка документів (їх копій) та інформації, зазначених у частині сьомій цієї статті, а також обстеження, відбір і експертиза (випробування) зразків продукції.
Згідно ч. 12 ст. 23 Закону № 2735, у разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження такої продукції та її подальший обіг (зокрема договори, товарно-супровідна документація), визначає особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, та всіх осіб, яким цей суб`єкт господарювання поставив зазначену продукцію.
Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.
Статтею 24 Закону № 2735 визначені особливості проведення перевірок характеристик продукції у її розповсюджувачів.
Так, органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів: 1) планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду; 2) позапланові.
Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом "а" пункту 2 частини першої цієї статті: 1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є: 1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є: а) наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам; б) наявність супровідної документації, яка має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкція з користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам; в) наявність декларації про відповідність, якщо згідно з технічним регламентом на відповідний вид продукції продукція при її розповсюдженні має супроводжуватися такою декларацією;
На наступних етапах перевірки можуть бути проведені: а) обстеження зразків відповідної продукції та ідентифікація виробника продукції; б) відбір та експертиза (випробування) зразків продукції (у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам).
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону № 2735, у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.
Частиною 5 статті 8 Закону № 2735 передбачено, що суб`єкти господарювання зобов`язані надавати на запит органів ринкового нагляду документацію, що дає змогу ідентифікувати: 1) будь-який суб`єкт господарювання, який поставив їм відповідну продукцію, 2) будь-який суб`єкт господарювання, якому вони поставили відповідну продукцію.
Суб`єкти господарювання зобов`язані надавати документацію, визначену частиною п`ятою цієї статті, протягом строку, встановленого відповідним технічним регламентом, а якщо такий строк технічним регламентом не встановлено - протягом десяти років після того, як їм було поставлено відповідну продукцію, та протягом десяти років після того, як вони поставили відповідну продукцію (ч. 6 ст. 8 Закону № 2735).
Згідно частини 7 статті 8 Закону № 2735, у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку (терміну) не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону № 2735, до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, ввела продукцію в обіг, застосовуються штрафні санкції у разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, - у розмірі від п`ятисот до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Статтею 45 Закону № 2735 передбачені підстави звільнення суб`єктів господарювання від відповідальності.
Так за положеннями п. 1 ч. 1 ст. 45 Закону № 2735, виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що: 1) вона не вводила відповідну продукцію в обіг; 2) з урахуванням усіх обставин відповідна продукція після введення її в обіг стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок дій або бездіяльності інших осіб чи непереборної сили; 3) відповідна продукція становить ризик внаслідок додержання виробником вимог законодавства чи виконання обов`язкових для нього приписів державних органів; 4) у випадку виробника комплектуючого виробу чи складової частини продукції ризик (невідповідність) продукції встановленим вимогам виник (виникла) внаслідок конструкції готової продукції, до якої входить цей виріб чи складова частина, або інструкцій, даних такому виробнику виробником готової продукції.
Відповідно до Технічного регламенту безпечності іграшок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 року №515 (далі - Регламент №515) установлено вимоги до безпечності іграшок та їх обігу на території України.
Відповідно до п. 18 Регламенту №515 імпортери зобов`язані зазначити своє найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та адресу на іграшці, а якщо це неможливо, - на її пакуванні або в документі, що додається до іграшки.
Відповідно до п. 34 Регламенту №515 на етикетках (ярликах), прикріплених до іграшок згідно з пунктом 37 цього Технічного регламенту, або на пакуванні та в інструкціях, що додаються до іграшки, повинно міститися попередження про можливі небезпеку і ризики заподіяння шкоди, пов`язані з використанням таких іграшок, та способи запобігання їх виникненню.
Відповідно до п. 37 Регламенту №515 виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшці, прикріпленій до неї етикетці (ярлику) або пакуванні та у разі потреби в інструкції, що додається до іграшки. До дрібних іграшок, які продаються без пакування, повинні прикріплюватися відповідні попередження.
Кожному окремо або всім попередженням в цілому повинне передувати слово “Попередження”.
Попередження, у яких зазначається мінімальний та максимальний вік користувачів, та інші наведені у додатку 5 до цього Технічного регламенту, розміщуються на пакуванні або в інший спосіб, що забезпечує чітку видимість для споживача перед придбанням іграшки.
Як зазначалось судом раніше, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області складено акт перевірки характеристики продукції від 26.12.2026 №07-03/16, в якому зазначено, що суб`єктом господарювання порушені вимоги п.п. 18, 34, 37 технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №515.
Відповідно до постанови Головним управлінням Держпродспоживслужби в Київській області на відповідача накладено штраф за порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону 2735 у розмірі 8500,00 грн.
Суд зазначає, що у своїх зауваженнях щодо проведення перевірки та складеного акта відповідач зазначила, що не є особою, яка вела в обіг продукцію. На підтвердженого надала прибуткові накладні №44110 від 20.10.2016, №45537 від 31.10.2016, №45526 від 01.11.2016, №49984 від 23.11.2016, в яких зазначено, що постачальником продукції є "Канц Актив", а одержувачем продукції є ФОП ОСОБА_1 . Також відповідачем зазначено, що у даних накладних відсутній підпис та печатка постачальника, оскільки між суб`єктами господарювання ведеться електронний документообіг.
Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо).
Відповідно до п. 2 глави 6 Розділу 4 наказу Міністерства юстиції України "Про затвердження Порядку роботи з електронними документами у діловодстві та їх підготовки до передавання на архівне зберігання" від 11.11.2014 № 1886/5, створення паперового примірника електронного документа відбувається шляхом його виготовлення на папері разом з усіма обов`язковими для даного виду документа реквізитами з дотриманням встановленого законодавством порядку їх розміщення, а також з іншими наявними необов`язковими реквізитами.
Відповідно до п. 6, 8, глави 10, розділу 2 наказу Міністерства юстиції України 18.06.2015 № 1000/5 "Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях", копія документа повинна відповідати оригіналу, тобто повністю відтворювати інформацію оригіналу і всі його зовнішні ознаки або їх частину.
Копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.
Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.
Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій».
У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.
Частиною 7 ст.8 Закону №2735 визначено, що у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку (терміну) не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.
При цьому, згідно з ч.1 ст.1 Закону «Про загальну безпечність нехарчової продукції» ланцюг постачання продукції - послідовність суб`єктів господарювання, які забезпечують постачання продукції від виробника до споживача (користувача).
Відповідно до абз. 6 ч. 1 ст. 1 "Про загальну безпечність нехарчової продукції" введення продукції в обіг - це перше надання продукції на ринку України.
Пунктом 1 частини 1 статті 45 Закону №2735 передбачено, що виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що вона не вводила відповідну продукцію в обіг.
Отже, в разі якщо під час проведення перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду не може ідентифікувати виробника продукції, щодо якої виявлено допущення порушення вимог закону, на суб`єкта господарювання покладається обов`язок доведення того, що він не є такою особою.
Суд також зазначає, що згідно з ч. 6 ст. 8 Закону № 2735 суб`єкти господарювання зобов`язані надавати документацію, визначену частиною п`ятою цієї статті, протягом строку, встановленого відповідним технічним регламентом, а якщо такий строк технічним регламентом не встановлено протягом десяти років після того, як їм було поставлено відповідну продукцію, та протягом десяти років після того, як вони поставили відповідну продукцію.
Суд зазначає, що вказані накладні, на які посилається відповідач не відповідають вищевказаним вимогам, а саме не завірені належним чином та не містять особистого підпису та відтиску печатки особи, яка видала товар, тобто інформації, що дала б змогу ідентифікувати особу, в якої такий товар був придбаний.
Таким чином, позивачем не надано доказів того, що вона не є особою, яка ввела в обіг продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам.
Отже, позивач є особою, яка ввела в обіг продукцію, яка не відповідає вимогам технічного регламенту.
Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно застосував до позивача штрафні санкції за порушення п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону №2735.
Також, суд зазначає, що доказів оскарження постанови про накладання штрафних санкцій матеріали справи не містять.
Щодо стягнення з відповідача витрат пов`язаних з проведенням експертизи (випробування) продукції, суд зазначає наступне.
Нормами ст. 24 Закону №2735 уповноважують посадових осіб органу ринкового нагляду під час проведення перевірок характеристик продукції у її розповсюджувачів здійснювати відбір та експертизу (випробування) зразків продукції (у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам).
Так, порядок відбору зразків продукції і проведення їх експертизи (випробування) регулюються нормами ст. 27 Закону №2735.
Частина 1 ст. 27 Закону №2735 передбачає, що відбір зразків продукції здійснюється за умови повного відшкодування власнику такої продукції їх вартості.
Згідно ч. 2 ст. 27 Закону №2735 відбір зразків продукції і проведення їх експертизи (випробування) здійснюються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі вмотивованого письмового рішення керівника органу ринкового нагляду або його заступника.
Нормами ч. 3 ст. 27 Закону №2735 встановлено, що експертиза (випробування) зразків продукції проводиться у випробувальних лабораторіях чи інших організаціях, акредитованих на право проведення таких робіт Національним органом з акредитації, на підставі договорів, укладених з ними органами ринкового нагляду.
Відповідно до ч. 8 ст. 27 Закону №2735, витрати, пов`язані з відбором, доставкою та проведенням експертизи (випробування), у тому числі з оплатою зразків продукції, фінансуються за рахунок органу ринкового нагляду. Якщо за результатами експертизи (випробування) зразків продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, відповідний суб`єкт господарювання відшкодовує вартість відібраних зразків та проведення їх експертизи (випробування) в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Зазначені положення Закону №2735 узгоджуються також з нормами ст. 16 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №877-V від 05.04.2007.
Механізм відшкодування суб`єктом господарювання вартості відібраних у нього зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування) у разі, коли за результатами експертизи встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає вимогам, встановленим технічними регламентами визначено Порядком відшкодування суб`єктом господарювання вартості відібраних зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31 серпня 2011 року №921 (далі – Порядок №921).
Відповідно до п. 2 Порядку №921, орган державного ринкового нагляду в тижневий строк після ознайомлення суб`єкта господарювання з висновком експертизи, під час проведення якої встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, готує документи, що підтверджують вартість відібраних зразків та витрати, пов`язані з проведенням експертизи, включаючи витрати на доставку зразків продукції до місця проведення експертизи, та надсилає їх суб`єкту господарювання рекомендованим листом з повідомленням про вручення або листом з оголошеною цінністю чи вручає під розписку. Суб`єкт господарювання в тижневий строк з моменту надходження зазначених документів відшкодовує органу державного ринкового нагляду вартість відібраних зразків та витрати, пов`язані з проведенням експертизи, шляхом перерахування коштів до державного бюджету. Суб`єкт господарювання відшкодовує вартість відібраних зразків продукції за умови оплати вартості таких зразків органом державного ринкового нагляду.
Як зазначалось судом раніше, за результатами проведеної експертизи виявлено невідповідність відібраних зразків продукції в суб`єкта господарювання з вимогами стандарту ДСТУ EN 71-1:2006 (EN 71-1:1998, IDT).
Пунктом 3 Порядку №921 передбачено, що у разі незгоди суб`єкта господарювання з результатами експертизи орган державного ринкового нагляду проводить повторну експертизу за заявою суб`єкта, яка подається в тижневий строк після ознайомлення з висновком основної експертизи. Якщо за результатами проведення повторної експертизи встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, суб`єкт господарювання відшкодовує органу державного ринкового нагляду вартість відібраних зразків та витрати, пов`язані з проведенням основної і повторної експертизи, відповідно до пункту 2 цього Порядку.
Норми ч. 1 ст. 18 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" надають також право суб`єкту господарювання оскаржити результати експертизи (випробування) у разі незгоди з такими у судовому порядку.
Суд зазначає, що доказів оскарження результатів експертизи (випробування) матеріали справи не містять.
Таким чином, суд дійшов висновку, що у зв`язку з встановленням за результатами проведеної експертизи факту невідповідності відібраної продукції законодавчим вимогам, у відповідача виник обов`язок відшкодувати вартість відібраних зразків та проведення їх експертизи.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вище викладене та те, що відповідачем добровільно не сплачено суму штрафних санкцій та витрат пов`язаних з проведенням експертизи (випробування), суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та стягнення з відповідача вказаних сум.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:

Адміністративнийпозов задовольнити.
Стягнути з фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 до Державного бюджету штрафні санкції у розмірі 8 500,00 грн (вісім тисяч п`ятсот грн. 00 коп.) та вартість відібраних зразків продукції та суму витрат на проведення їх експертизи у розмірі 24 054,55 грн. ( двадцять чотири тисячі п`ятдесят чотири грн. 55 коп.).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.