Справа № 644/6476/26 
Провадження № 3/644/1528/26 

ПОСТАНОВА
про притягнення до адміністративної відповідальності

15 липня 2026 р. м.Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі: 
головуючої судді – Паляничко Д.Г., 
за участю:
секретаря судового засідання – Книшенко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Індустріального районного суду м. Харкова справу № 864/20-40-07-30 про адміністративне правопорушення податкового законодавства, яка надійшла з Головного управління Державної податкової служби у Харківській області  про притягнення до адміністративної відповідальності: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , 
за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

27 травня 2026 року на адресу Індустріального районного суду м. Харкова з Головного управління Державної податкової служби у Харківській області  надійшла справа № 864/20-40-07-30 про адміністративне правопорушення податкового законодавства та скоєння ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), яка є головним бухгалтером ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» (ЄДРПОУ 39477455, податкова адреса: 61028, м. Харків, вул. Велико-Бурлуцька, б. 30) правопорушення щодо ведення податкового облік, зокрема п. 200.1, п. 200.4, п. 200.7, п. 200.9 ст. 200 Кодексу та підпункту 4 пункту 5 розділу V «Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ» затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 зі змінами та доповненнями, у зв`язку з чим у платника відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (р. 20.2.1) за березень 2026 року на суму 16 906 грн, у зв`язку з чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.
Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 27.05.2026 справа № 644/6476/26 визначена на розгляд судді Паляничко Д.Г. (а.с. 24).
Частиною 1 ст. 276 КУпАП встановлено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, місцем вчинення адміністративного правопорушення зазначено податкову адресу ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» 61028, м. Харків, вул. Велико-Бурлуцька, б. 30, що підсудна Індустріальному районному суду м. Харкова. 
У судові засідання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , неодноразово, будучи особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, на виклик суду не з`явилася, про дату, час та місце розгляду адміністративної справи повідомлялася, шляхом направленням поштового повідомлення з викликом до суду на 10.06.2026, 26.06.2026, 08.07.2026, 15.07.2026 на адресу проживання зазначену у матеріалах адміністративної справи за протоколом про адміністративне правопорушення № 864/20-40-07-30 від 22.05.2026 (а.с. 1). Заяв, клопотань не надходило. 
 
Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП під час розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 163-1 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, заразом частина перша ст. 268 КУпАП регламентує, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і  суд може розглянути справу лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
В рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
Отже, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989).
Окрім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд має провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).
Враховуючи викладене, а також те, що законом передбачений скорочений термін притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів. 
Вирішуючи спір, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли адміністративні правовідносини в галузі торгівлі, громадського харчування, сфері послуг, в галузі фінансів і підприємницькій діяльності. Судом досліджено та проаналізовано адміністративний матеріал, досліджено та оцінено докази на належність, допустимість, достовірність, а також достатність як кожного окремо, так у їх сукупності та встановлено. 
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 864/20-40-07-30 від 22.05.2026 вбачається, що ОСОБА_1 , яка є головним бухгалтером ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ», вчинила правопорушення встановлено законом порядку ведення податкового обліку, а саме: п. 200.4, п. 200.7, п. 200.9 ст. 200 Кодексу та підпункту 4 пункту 5 розділу V «Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ» затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 зі змінами та доповненнями, у зв`язку з чим у платника відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (р. 20.2.1) за березень 2026 року на суму 16 906 грн (а.с. 3).
Відповідно до висновків, викладених в акті від 08.05.5006 № 18598/20-40-07-05-03/3947755 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2026 від`ємного значення з податку на додану вартість, у томі числі заявлено до відшкодування з бюджету, встановлено порушення платником податків ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ», у зв`язку з чим у платника відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (р. 20.2.1) за березень 2026 року на суму 16 906 грн (а.с. 4-7). 
Заразом, судом установлено, що податкова декларація з ПДВ за березень 2026 року подана до податкового органу 20.04.2026 за № 9106209018 (а.с. 4).
Згідно з наказом № 12-К від 13.03.2026 ОСОБА_1 прийнято на посаду головного бухгалтера ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» з 16.03.2026 (а.с. 12)
За результатами перевірки складено акт № 18598/20-40-07-05-03/3947755 від 08.05.5026, яким установлено порушення платником порядку ведення податкового обліку, у зв`язку з чим направлено запрошення головному бухгалтеру ОСОБА_1 до будівлі ГУ ДПС у Харківській області на 22.05.2026 об 11 год 00 хв (а.с. 13-14, 15). У зазначений час ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Харківській області не прибула, що підтверджується актом від 22.05.2026 № 2596/ж12/20-40-07-05-03/39477455 про неявку головного бухгалтера ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» (а.с. 16-17).
Проаналізувавши вищевказані документи, суд дійшов переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують існування обставин, що викладені у протоколах про адміністративні правопорушення, отримані у порядку, передбаченому законом, уповноваженою посадовою особою, відтак відповідають критеріям належності і допустимості. У своїй сукупності ці докази є достатніми для прийняття рішення. Доказів, які б спростовували наведені в протоколах обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності цих обставин, суду не надано.
Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини події та додані до адміністративних матеріалів докази, що містяться в матеріалах адміністративної справи, суд вважає доведеним факт порушення вимог п. 200.4, п. 200.7, п. 200.9 ст. 200 Кодексу та підпункту 4 пункту 5 розділу V «Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ» затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 зі змінами та доповненнями та вчинення  ОСОБА_1 інкримінованого їй діяння, з доведеним складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП, за таких підстав. 
Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ч.1 ст.251 КУпАП). 
Відповідно до ст. 256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі, після його складання особа вважається притягнутою до адміністративної відповідальності. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен чітко відповідати приписамст.256 КУпАП, особливо в частині викладення фабули правопорушення, яка, як зазначено вище фактично є обвинуваченням.
При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, до нього висуваються певні вимоги, а обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд, згідно загальних засад судочинства.
Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.
Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у вчиненні таких діянь: а) відсутність податкового обліку; б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України, характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Відповідно до п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; - в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Відповідно до п. 200.7 ст. 200 Податкового кодексу України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Суд бере до уваги, що ст. 202 ПК України встановленні строки звітних (податкових) періодів та відповідно до пункту 202.1 вказаної статті, звітним (податковим) періодом є один календарний місяць з урахуванням особливостей, передбачених підпунктами а, б пункту 202.1 статті 202 ПК України.
Заразом, пунктом 203.1 статті 203 ПК України встановлено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Виходячи з наведеного, для встановлення дати вчинення адміністративного правопорушення потрібно встановити дату декларування податкових зобов`язань.
У цьому випадку, податкова декларація з ПДВ за березень 2026 року подана до податкового органу 20.04.2026 за № 9106209018. Відповідно, днем вчинення адміністративного правопорушення, є 20.04.2026.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, судом не визначено.
Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не встановлено. 
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні доведена повністю, а тому, із врахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі, передбаченому санкцією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Згідно положень ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
При цьому, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, необхідно сплатити суму судового збору, яка відповідає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 665,60 грн.
Доказів які б давали підстави вважати, що ОСОБА_1 має пільги до сплати судового збору до матеріалів справи не додано. Отже, одночасно з накладенням адміністративного стягнення з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у сумі 665,60 грн. 
На підставі викладеного, керуючись ст. 33, 38, 40-1, ч. 1 ст. 163-1, 245, 276, 279, 283-285 КУпАП,
ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), визнати винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, призначити їй адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь держави (отримувач коштів – ГУК Харківська область/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) – 37874947; банк отримувача – Казначейство України(ЕАП); код банку отримувача (МФО) – 899998; рахунок отримувача – UA558999980313030106000020649; код класифікації доходів бюджету – 21081100) штраф у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь держави (отримувач коштів – ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) – 37993783; банк отримувача- Казначейство України(ЕАП); код банку отримувача (МФО) – 899998; рахунок отримувача – UA908999980313111256000026001; код класифікації доходів бюджету – 22030106) судовий збір у сумі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 (шістдесят) коп.
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1, 300-2 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України.
Документ, що підтверджує сплату штрафу, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 307 КУпАП, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення штрафу.
У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.
Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.
Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня її винесення.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://og.hr.court.gov.ua /sud2029/.

Суддя     Д.Г. Паляничко