ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2026 р. 	Справа № 520/23/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Макаренко Я.М. , Перцової Т.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у м. Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2025 (суддя: Сагайдак В.В., м. Харків) по справі № 520/23/25
за позовом ОСОБА_1 
до  Головного управління Національної поліції у м. Києві   
про скасування листа та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі – ГУНП у м. Києві, відповідач), в якому просив:
- скасувати лист Головного управління Національної поліції у м. Києві від 09 грудня 2024 року вих. № 270094-2024, яким спеціальною комісією зі спеціального розслідування групового нещасного випадку було відмовлено позивачу у складені акту (за формою Н-1) за результатом проведення розслідування нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з начальником режимно-секретного сектору Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України, полковником поліції ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався приблизно о 20 год. 00 хв. 31.03.2022 з начальником режимно-секретного сектору Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 , відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05 жовтня 2020 №705, склавши за його результатами акт за формою Н-1, в якому зазначити, що нещасний випадок є таким, що трапився під час виконання ним службових обов`язків.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків внаслідок мінометного обстрілу, що мав місце 31.03.2022 в місті Ірпінь Бучанського району Київської області, отримав травми (захворювання), що підтверджується належною документацією. Наведені обставини, на думку позивача, вказують на наявність підстав проведення розслідування нещасного випадку відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05 жовтня 2020 №705, та складання за його результатами акту за формою Н-1. Однак, відповідач, протиправно відмовив у складанні такого акту, не дослідивши документи, що підтверджують факт втрати працездатності позивачем на один робочий день або більше.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2025 у справі № 520/23/25 адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (вул. Володимирська, буд.15,м. Київ,01601, код ЄДРПОУ 40108583) скасування листа та зобов`язання вчинити певні дії, - задоволено.
Скасовано лист Головного управління Національної поліції у м. Києві від 09 грудня 2024 року вих. № 270094-2024, яким спеціальною комісією зі спеціального розслідування групового нещасного випадку було відмовлено позивачу у складені акту (за формою Н-1) за результатом проведення розслідування нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з начальником режимно-секретного сектору Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 .
Зобов`язано Головне управління Національної поліції у м. Києві (код ЄДРПОУ: 40108583) повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався приблизно о 20 год. 00 хв. 31.03.2022 із начальником режимно-секретного сектору Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 , відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05 жовтня 2020 №705, склавши за його результатами акт за формою Н-1, в якому зазначити, що нещасний випадок є таким, що трапився під час виконання ним службових обов`язків.
Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність, необґрунтованість, порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2025 у справі № 520/23/25 та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі.
Апеляційна скарга мотивована твердженнями про відсутність підстав для складання акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 31.03.2022 за формою 31.03.2022 Н-1/ПВ, оскільки спірний випадок не підпадає під визначення «нещасного випадку», передбаченого Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженим наказом МВС України від 05 жовтня 2020 № 705. Зокрема, матеріали розслідування нещасного випадку не підтверджують факт втрати працездатності позивача на один день або більше або необхідності переведення на іншу (легшу роботу) терміном не менш, як один день.
Також, заперечував можливість задоволення вимоги позивача про скасування листа та покладення зобов`язань на відповідача щодо складання акту за формою Н-1/ПВ, оскільки така вимога не відповідає нормам КАС України, зокрема вказаний лист не є індивідуальним або нормативно-правовим актом, а прийняття конкретного рішення входить до дискреційних повноважень ГУ НП в м. Києві.
Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 до 14 жовтня 2024 року проходив службу в Національній поліції України на різних посадах.
Головний оперуповноважений ДЗДПНМ полковник поліції Іван Максимчук з 24.02.2022 по 07.03.22 та начальник режимно-секретного сектору ДЗДПНМ полковник поліції Володимир Яловик у період з 26.02.2022 по 07.03.2022 виконували завдання щодо забезпечення громадського порядку в Ірпінському ВП ГУ НП в Київській області на службовому автомобілі марки Volkswagen Transporter, д.н.з. НОМЕР_2 , спільно з представниками СБУ та підрозділами місцевої територіальної оборони.
У зв`язку з загостренням ситуації із збройної агресії з боку російської федерації на території Київської області, наявною загрозою захоплення території Ірпінської територіальної громади, у тому числі адміністративної будівлі Ірпінського ВП ГУ НП в Київській області, виникла необхідність термінової евакуації до безпечних районів.
Станом на 07.03.2022 транспортне сполучення з м. Ірпінь було відрізане (автомобільні мости зруйновані), єдина наявна автодорога у напрямку с. Стоянка Бучанського району Київської області контролювалася російськими окупаційними військами, постійно велися обстріли по цивільному населенню та автомобілях, внаслідок вибухів руйнувалися будівлі та інфраструктура. Єдиним шляхом евакуації населення був піший маршрут через зруйнований міст в с. Романівка Ірпінської територіальної громади.
У зв`язку з відсутністю транспортного сполучення, вказаними поліцейськими разом з місцевим цивільним населенням здійснено вихід з тимчасово окупованої території зазначеним вище маршрутом. Однак, службовий автомобіль залишено в безпечному місті на окупованій території в м. Ірпінь, так як іншого варіанту рухатися автомобільним транспортним не було.
31.03.2022 під час евакуації ОСОБА_2 та ОСОБА_3 службового автомобіля марки Volkswagen Transporter, д.н.з. НОМЕР_2 , спільно з військовослужбовцями ЗС України через тимчасово облаштовану понтонну переправу, близько о 20 год. 00 хв. окупаційними військами здійснено мінометний обстріл ділянки місцевості, по якій рухалась колонна автотранспорту. Внаслідок осколкового ураження автомобіль отримав пошкодження лобового скла, заднього лівого пасажирського скла та скла задньої кришки багажного відсіку, а також отримав інші дрібні пошкодження від уламкових розривів боєприпасів, у тому числі і лакофарбового покриття.
Вищевказана обставина підтверджується доповідною запискою начальника ДЗДПНМ Національної поліції України полковника поліції ОСОБА_4 від 04.04.2022 на ім`я Голови Національної поліції України генерала поліції першого рангу Ігоря Клименка (від 07.04.2022 вх. № 1379).
Позивач внаслідок вищевказаного мінометного обстрілу, що мав місце 31.03.2022 в місті Ірпінь Бучанського району Київської області, отримав травми (захворювання).
Відомості стосовно обстрілу 31.03.2022 в місті Ірпінь Бучанського району Київської області з боку військовослужбовців російської федерації за заявою ОСОБА_1 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12024111040000954 від 13.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.
Згідно з довідкою, виданою слідчим СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області Максимом Коваликом, ОСОБА_1 , 05.07.1976, визнано потерпілим у вказаному кримінального провадженні за фактом отримання мінно-вибухової травми, яка мала місце під час виконання службових обов`язків 31.03.2022 в м. Ірпені Бучанського району Київської області в ході ведення активних бойових дій під час протистояння сил оборони з військами російської федерації.
ОСОБА_1 після отримання травми (захворювання) звернувся 02.04.2022 до поліклініки МВС України для проведення обстеження та огляду лікарями. У ході огляду лікарями терапевтом та невропатологом останньому встановлено діагноз: акубаротравма від 31.03.2022, закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, гостра реакція на стрес, що підтверджується відомостями у медичній картці ОСОБА_1 від 02.04.2022, знімком шийного відділу хребта від 02.04.2022, направленням на госпіталізацію № 613 від 02.04.2022.
03 липня 2023 року ОСОБА_1 було надано статус учасника бойових дій та видано посвідчення серії НОМЕР_3 .
Відповідно до довідки № 5773, виданої 11 липня 2024 року Головним медичним центром МВС України (ДУ «ГМЦ МВС України» Центральна медична військово-лікарська комісія), комісією проведено медичний огляд підполковника ОСОБА_1 , 1976 року народження, у Центральній медичній (військово лікарській) комісії ДУ «ГМЦ МВС України» та встановлено діагноз та постанову ВЛК про причинний зв`язок захворювання (травми, поранення, контузії, каліцтва): Гіпертонічна хвороба ІІ ст., ст. АТ 2, ризик 3. СН0 ст. Відділені наслідки МВТ: акубаротравми, ЗЧМТ (31.03.2022), струсу головного мозку у вигляді цефалгічного та астено невротичного синдромів нерізко виражений, з церебрастенічними проявами. Хронічний гастродуоденіт в стадії ремісії. Жовчнокам`яна хвороба (холецистектомія 14.05.2024. Постхолециститектомічний синдром). Хронічний взаємоторний риніт. Суб`єктивний шум у вухах. Міопія середнього ступеню обох очей. (І11, Т09.5, К20, К80, К91.5, J30, H93, H520).
Придатний до служби у військових частинах забезпечення, ТЦК та СП, ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони.
14 серпня 2024 року начальник відділу організації виявлення та знешкодження боєприпасів масового ураження Управління вибухотехнічної служби Національної поліції України полковник поліції ОСОБА_1 звернувся з письмовим рапортом до Голови Національної поліції України генерала поліції третього рангу І. Вигівського з проханням надати йому направлення на медичний огляд для проведення лікарської (військово-лікарської) комісії, з метою встановлення причинного зв`язку захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), яка мала місце 31.03.2022 та встановлення придатності до подальшої служби в поліції.
Також, позивачем 14 серпня 2024 року подано письмовий рапорт щодо проведення розслідування нещасного випадку, який стався з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 та головним оперуповноваженим цього ж Департаменту полковником поліції Максимчукум І.М. 31.03.2022 в місті Ірпені Бучанського району Київської області.
Після цього, у період з 21 серпня по 13 вересня 2024 року ОСОБА_1 перебував на лікуванні в ДУ «ГМЦ МВС України» з приводу проходження військово-лікарської комісії, що підтверджується довідкою № 152 від 13 вересня 2024 року та випискою № 5974 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого.
Згідно з випискою № 5974 з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, яка складена кардіологічним відділенням ДУ «Головний медичний клінічний центр МВС України», за результатом проведення лікування ОСОБА_1 у період з 21.08.2024 по 13.09.2024 встановлено, що позивач має захворювання, супутні захворювання та ускладнення (діагноз): Основний Гіпертонічна хвороба ІІ ст., кризовий перебіг (неускладнений гіпертонічний кризи 25.04.2024), ступінь АТ ІІ, ризик 2. Ангіопатія сітківки обох очей за гіпертонічним типом, ускладнення СН стадія В, ХСН 0ст.
Супутній діагноз: наслідки МВС, ЗЧМТ, струсу головного мозку (31.03.2022, амнестично у вигляді цефелгічного синдрому, легких координторних порушень.
Стійкий, помірно виражений, церебрастенічний синдром поєднаного генезу (наслідки МВТ ЗЧМТ СГМ 2022, судина патологія), з тривожно субдепресивними проявами. Ізольований міжхребцевий остеохондроз шийного та поперевого відділів хребта без порушення функцій. Веретброгенна цервікалгія. Стан після лапароскопічної холецистектомії (травень 2024). Виразкова хвороба цибулини ДПК, рідкі загострення, з незначним порушенням функції. Хронічний гастрит, хронічний дуоденіт, рідкі загострення, з незначним порушенням функції. Гастроезофагеальна рефлюксна хвороба, без порушення функції. Доброякісна гіпербілірубінемія.
Викривлення переділка носа. Хронічний взомоторний риніт. Кіста правої гайморової пазухи. Вестибуцлярна дисфенкція центрального генезу 2 ст. Міопія середнього ступеню обох очей. Початкова катаракта обох очей. Периферична дегенерація сітківки.
Відповідно до свідоцтва про хворобу № 788, виданого 10 вересня 2024 року Державною установою «Головний медичний клінічний центр Міністерства внутрішніх справ України» Госпітальна військово-лікарська комісія, начальник відділу організації виявлення та знешкодження боєприпасів масового ураження Управління вибухотехнічної служби Національної поліції України полковник поліції ОСОБА_1 має захворювання, поранення (контузії та каліцтва):
Наслідки мінно-вибухової травми, закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку (31.03.2022 анамнестично) у вигляді цефалгічного синдрому, легких координтоорних порушень, стійкого, помірно вираженого, церебрастенічного синдрому з тривожно субдепресивними проявами. Гіпертонічна хвороба ІІ ст., з неускладненим гіпертонічним кризом 25.04.2024, ступінь АТ ІІ, ризик 2. Ангіопатія сітківки обох очей за гіпертонічним типом. СН стадія В, ХСН 0 ст. Ізольований міжхребцевий остеохондроз шийного та поперекового відділів хребта без порушення функцій. Вертеброгенна цервікалгія. Жовчнокам`яна хвороба, стан після лапароскопічної холецистектомії (травень 2024). Виразкова хвороба цибулини ДПК, рідкі загострення, з незначним порушенням функції. Гастроезофагеальна рефлюксна хвороба без порушення функцій. Доброякісна гапербілірубінемія. Викривлення переділки носа. Хронічний вазомоторний риніт. Кіста правої гайморової пазухи. Часткова атрофія зорових нервів обох очей. Міопія середнього ступеню обох очей. Початкова катаракта обох очей. Периферична дегенерація сітківки. НЕ ПРИДАТНИЙ ДО СЛУЖБИ В ПОЛІЦІЇ. Супроводу не потребує.
Наказом Національної поліції України №1806 о/c від 09.10.2024 полковника поліції ОСОБА_1 начальника сектору протидії боєприпасам, споряджених радіоактивними або біологічними матеріалами Управління вибухотехнічної служби звільнено з 14 жовтня 2024 року зі служби в поліції за пунктом 2 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через хворобу).
Після звільнення ОСОБА_1 перебував у період з 24.10.2024 по 05.11.2024 на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні КНП ХОР «Обласний Кардіологічний Центр», що підтверджується випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 6583.
Листом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 09 грудня 2024 року вих. № 270094-2024 повідомлено ОСОБА_1 про те, що на виконання вимог доповідної записки Департаменту головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України від 18.09.2024 № 100/37/01/02-2024 ДСК «Про результати доповідної записки ДЗДПНМ за рапортом ОСОБА_1 щодо проведення розслідування нещасного випадку» Головним управлінням Національної поліції у м. Києві (далі - ГУНП у м. Києві) проведено спеціальне розслідування групового нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 31.03.2022 в місті Ірпінь Бучанського району Київської області (наказ ГУ НП у м. Києві від 11.10.2024 № 1954 «Про створення спеціальної комісії для спеціального розслідування групового нещасного випадку»). Спеціальною комісією зі спеціального розслідування групового нещасного випадку було направлено запити у відповідні інстанції стосовно обставин зазначеного нещасного випадку, а також у медичні установи, до яких він звертався за медичною допомогою. Отримані відповіді на запити та долучені до матеріалів розслідування документи (накази, пояснення, листи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, Центральної поліклініки МВС України, слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області) опрацьовано. Установлено, що у долучених до матеріалів спеціального розслідування документах відсутні відомості, які підтверджують факт втрати працездатності позивачем внаслідок отриманої травми 31.03.2022 на один робочий день чи більше або до необхідності переведення на іншу (легшу) роботу терміном не менш, як один робочий день. 05 грудня 2024 року спеціальною комісією було прийнято рішення про завершення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку. У спеціальної комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку, відповідно до пункту 3 розділу І Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, відсутні правові підстави для складання актів (за формою Н-1) розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 та головним оперуповноваженим цього ж Департаменту полковником поліції ОСОБА_5 ..
Тобто, спеціальною комісією зі спеціального розслідування групового нещасного випадку не було складено акт (за формою Н-1) за результатом проведення розслідування нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 , з підстав відсутності у долучених до матеріалів спеціального розслідування документах відомостей, які підтверджують факт втрати працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення на іншу (легшу) роботу терміном не менш, як на один робочий день.
Позивач вважає дії спеціальної комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку, які полягають у відмові у скласти акт (за формою Н-1) за результатом проведення розслідування нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 , необґрунтованими, протиправними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, тому звернувся до суду з адміністративним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що дії спеціальної комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку, які полягають у відмові у складенні акту (за формою Н-1) за результатом проведення розслідування нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 , є протиправними та не кореспондуються з презумпцією діяти лише в межах Конституції України, Законів України та підзаконних нормативно правових актів.
Ефективним способом захисту його порушеного права суд вважав зобов`язання відповідача повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався приблизно о 20 год. 00 хв. 31.03.2022 із головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_1 відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженим наказом МВС України від 05 жовтня 2020 № 705, склавши за його результатами акт за формою Н-1, в якому зазначити, що нещасний випадок є таким, що трапився під час виконання ним службових обов`язків.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні визначені Законом України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII).
Відповідно до ст. 1 Закону № 2694-XII, охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.
Статтею 22 Закону № 2694-XII передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України передбачено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).
Як встановлено ст. 1 Закону 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до ст. 2 Закону № 580-VIII, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 23 Закону № 580-VIII визначено основні повноваження поліції.
Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону № 580-VIII, виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Статтею 60 Закону № 580-VIII визначено, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок № 337), який визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Водночас, відповідно до абзацу 4 пункту 2 Порядку № 337, дія цього Порядку не поширюється, зокрема, на поліцейських.
При цьому абзацом 10 пункту 2 Порядку № 337 передбачено, що розслідування та облік нещасних випадків щодо осіб, зазначених в абзацах третьому - восьмому цього пункту, здійснюються у порядку, визначеному міністерствами та іншими державними органами, в управлінні яких перебувають військові частини, установи, організації, заклади освіти та підрозділи, де проходять службу або утримуються такі особи.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», абзацу десятого пункту 2 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, з метою встановлення єдиного порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ від 05 жовтня 2020 року № 705, яким затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі Порядок № 705).
Цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).
Відповідно до п. 3 розділу І Порядку № 705, нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.
Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку № 705, розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.
Згідно з п. 5 розділу І Порядку № 705, спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 705, про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.
При цьому за визначенням, викладеним у пункті 3 розділу І Порядку № 705, прямий керівник - керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово.
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 705, прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.
Пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку № 705, до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.
Згідно з п. 4 розділу ІІІ Порядку № 705, за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).
Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 705, комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана:
1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3);
2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4);
3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5);
4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок;
5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6);
6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
7)визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку;
8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства;
9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;
10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;
11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;
12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;
13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною);
14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження;
15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.
Отже, зміст наведених вище норм дає підстави для висновку, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Поряд з тим, комісія з розслідування нещасного випадку зобов`язана, зокрема, вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок, а також кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
Колегія суддів зазначає, що відповідач, стверджує, що на час подання до ГУНП у м. Києві рапорту щодо проведення розслідування нещасного випадку позивачем не надано відповідних документів на підтвердження факту втрати непрацездатності, у зв`язку із отриманою травмою 31.03.2022, в період отримання травми.
Суд апеляційної інстанції акцентує увагу, що, відповідно до п. 3 Порядку № 705, нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції поранення (контузії, травми або каліцтва), гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.
Отже, однією з умов, передбачених вищенаведеною нормою, для віднесення конкретної події до нещасного випадку, є отримання особою таких пошкоджень, що мали наслідки у вигляді втрати працездатності на один день чи більше або смерть.
Відповідно до п. 2 Розділу І Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності, затвердженої Наказом МОЗ України від 09.04.2008 № 189, експертиза тимчасової непрацездатності - це комплексна оцінка порушень функціонального стану організму та інших причин, якими вона обумовлена, що визначають факт тимчасової втрати працездатності, установлення строку непрацездатності, визначення клінічного та трудового прогнозу відповідно до встановленого діагнозу.
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 189, під час здійснення експертизи тимчасової непрацездатності лікуючий лікар суб`єкта господарювання на підставі даних всебічного медичного обстеження пацієнта, ураховуючи ступінь функціональних порушень органів та систем, характер та перебіг патологічного процесу, умови праці:
1) приймає рішення про формування (видачу) документів про тимчасову непрацездатність:
формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність відповідно до вимог Порядку формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01 червня 2021 року № 1066;
видачу інших документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність особи, відповідно до вимог цього розділу;
2) здійснює комплексну оцінку порушень функціонального стану організму та інших причин, якими вона обумовлена, що визначають факт тимчасової втрати працездатності, установлення строку непрацездатності, визначення клінічного та трудового прогнозу відповідно до встановленого діагнозу;
Відповідно до п. 2 Розділу IV наведеного Порядку № 189, лікарі суб`єктів господарювання видають документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність особи, для пред`явлення за місцем вимоги, зокрема довідку довільної форми за підписом лікуючого лікаря, засвідчену печаткою суб`єкта господарювання (обов`язково має зазначатися час проведеної консультації),- видають особам, які самостійно звернулися за консультаційною допомогою.
Відповідно до абз. 3 п. 3 Порядку формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, затвердженої Наказом МОЗ України від 01.06.2021 №1066, тимчасова непрацездатність особи відповідно до медичного висновку (далі - тимчасова непрацездатність) - це непрацездатність особи внаслідок захворювання, травми або інших причин (вагітність та пологи, карантин тощо), яка має тимчасовий зворотний характер під впливом лікування, реабілітації, інших заходів медичного характеру, та триває до відновлення працездатності або до закінчення причин, які унеможливлюють виконання роботи. Тимчасова непрацездатність обраховується в календарних днях.
Отже, зі змісту вказаних норм випливає, що тимчасова непрацездатність - це порушення функціонального стану організму, що сталися внаслідок захворювання, травми або інших причин.
При цьому, втрата тимчасової непрацездатності підтверджується висновком про тимчасову непрацездатність за наслідком проведення медичної експертизи або листком непрацездатності.
Окрім того, за положеннями Порядку № 705, нещасним випадком який підлягає розслідуванню є будь-який факт отримання травми поліцейським під час проходження служби в поліції, внаслідок якої такий поліцейський втратив можливість повноцінно виконувати свої функції, тобто, втратив працездатність.
Отже, повноваження щодо наявності факту тимчасової непрацездатності, установлення строку непрацездатності належить лікуючим лікарям суб`єктів господарювання.
З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що 14 серпня 2024 року позивачем подано письмовий рапорт щодо проведення розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 , 31.03.2022 в місті Ірпені Бучанського району Київської області.
На підставі доповідної записки Департаменту головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України від 18.09.2024 № 100/37/01/02-2024 ДСК "Про результати розгляду доповідної записки ДЗДПНМ за рапортом ОСОБА_1 щодо проведення розслідування нещасного випадку" наказом ГУНП у м. Києві від 11.10.2024 № 1954 "Про створення спеціальної комісії для спеціального розслідування групового нещасного випадку" створена відповідна комісія Головного управління Національної поліції у м. Києві та проведено спеціальне розслідування групового нещасного випадку, який стався з позивачем та поліцейським І. Максимчуком 31.03.2022 в місті Ірпені Бучанського району Київської області.
Листом Головного управління Національної поліції у м. Києві від від 09 грудня 2024 року вих. № 270094-2024 повідомлено позивача про те, що спеціальною комісією зі спеціального розслідування групового нещасного випадку було направлено запити у відповідні інстанції стосовно обставин зазначеного нещасного випадку. Отримані відповіді на запити долучені до матеріалів розслідування документи (накази, пояснення, листи Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві, відділу поліції № 2 Бучанського районного управління поліції ГУНП в Київській області, державної установи "ТМО МВС України по місту Києву та Київській області", Центральної поліклініки МВС України, слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області).
Комісією установлено, що у долучених до матеріалів спеціального розслідування документах відсутні відомості, які підтверджують факт втрати позивачем працездатності внаслідок отриманої травми 31.03.2022 на один робочий день чи більше або до необхідності переведення на іншу (легшу) роботу терміном не менш, як один робочий день. Ураховуючи отриману інформацію 05.12.2024 спеціальною комісією прийнято рішення про завершення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку.
На підставі вимог пункту 3 розділу І Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, через відсутність підстав для складання актів (за формою Н-1) розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, який стався 31.03.2022 з головним оперуповноваженим Департаменту забезпечення діяльності, пов`язаної з небезпечними матеріалами Національної поліції України полковником поліції І. Максимчуком та начальником режимно секретного сектору цього ж Департаменту В. Яловиком , комісією не було складено акти (за формою Н-1).
Колегія суддів наголошує, як було зазначено вище, законодавцем визначено, що нещасний випадок - це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції поранення (контузії, травми або каліцтва), гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.
Тобто, підставою для проведення розслідування у даному випадку визначено: втрату працездатності на один день чи більше.
Разом з цим, достовірних та достатніх доказів, які б свідчили про отримання травми, що призвело до втрати працездатності позивачем не надано. Документів, оформлених за наслідками проведення експертизи тимчасової непрацездатності відповідно до Порядку № 189, матеріали справи не містять.
Крім того, суд апеляційної інстанції зауважує, що надана до суду численна медична документація за різні періоди (захворювання позивача протягом двох років - 2022-2024) не може бути оцінена судом на предмет кваліфікації захворювань та їх взаємозв`язку з випадком, що стався з 31.03.2022, оскільки суд не наділений відповідними повноваженнями.
Отже, колегія суддів, аналізуючи наведене правове регулювання та дослідивши матеріали справи, зазначає, що для застосування положень Порядку № 705 щодо обов`язку відповідача скласти акт за формою Н-1 первинно необхідно встановити чи розповсюджує свою дію вказаний акт на спірні правовідносини. Однак, в контексті спірних правовідносин було встановлено, що випадок, який стався з ОСОБА_1 31.03.2022, не підпадає під визначення «нещасного випадку», а отже фактичні обставини отримання ним травм та наслідки, які не настали (втрата працездатності на 1 день чи більше) нівелюють завдання проведення розслідування нещасного випадку та ідентифікацію обставин за вимогами Порядку № 705.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві задоволенню не підлягають.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2025 по справі № 520/23/25, прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення
Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у м. Києві - задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.12.2025 по справі № 520/23/25 - скасувати.
Прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про скасування листа та зобов`язання вчинити певні дії. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій 	
Судді	   	Я.М. Макаренко   Т.С. Перцова