Єдиний унікальний номер 205/5542/26
Номер провадження1-кс/205/1936/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
21.07.2026     м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185-3 КУпАП відносно 
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

13.03.2026 у період з 12:27 до 12:51 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час судового розгляду скарги на бездіяльність представників ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, будучи учасником кримінального провадження у справі №205/5542/26 під головуванням слідчого судді ОСОБА_1 , у залі судових засідань №103 Новокодацького районного суду міста Дніпра вчинила неповагу до суду, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого, порушення порядку під час судового засідання.
Своїми діями ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП. 
13.07.2026 ОСОБА_2 з`явилась в судове засідання з розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно неї, проте після оголошення судом назви справи про адміністративне правопорушення та складу суду без дозволу головуючого судді самовільно залишила залу судових засідань.
В судове засідання, призначене на 21.07.2026, ОСОБА_2 , будучи повідомленою належним чином про час та місце судового розгляду на зазначену у її скарзі електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2  та шляхом направлення смс-повідомлення про судовий виклик на зазначений у скарзі номер мобільного телефону, не з`явилась, клопотань про відкладення засідання або документів, підтверджуючих поважність причин своєї неявки, суду не надала.
Зважаючи на те, що судом вжито вичерпних заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити свою позицію стосовно справи про адміністративне правопорушення, враховуючи обізнаність останньої про розгляд судом справи про адміністративне правопорушення, що підтверджується відеозаписом судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу без участі останньої.
Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.
Забезпечення авторитету правосуддя та належних умов для здійснення судочинства є одним із ключових елементів демократичної правової держави. Однією з правових гарантій забезпечення незалежності судів і суддів є встановлена законодавством відповідальність за прояви неповаги до суду. 
Відповідно до частини 4 статті 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.
Згідно зі статтею 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Положення статей 185-3 , 258, 276 - 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають адміністративну відповідальність за прояв неповаги до суду, містять перелік діянь, які свідчать про неповагу до суду і санкції за їх вчинення, а також визначають безпосередній порядок притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду.
Частиною 1 ст.185-3 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.
Отже, у випадку вчинення будь-яких із перелічених дій суд зобов`язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Згідно зі ст.258 КУпАП в разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частинами першою, другою, третьою і п`ятою статті 185-3 КУпАП, протокол не складається. 
Відповідно до частини 1 статей 221, 221-1 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу, здійснюють судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцеві господарські та адміністративні суди, апеляційні суди та Верховний Суд. При цьому, справа про адміністративне правопорушення розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 185-3 КУпАП.
Зазначені висновки також викладені у Рекомендаціях щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні № 62 від 26.10.2018.
Порядок проведення судового засідання у кримінальному провадженні встановлено нормами кримінального процесуального законодавства.
Так, статтею 329 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Сторони кримінального провадження допитують свідків та заявляють клопотання, подають заперечення стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Відхилення від цих правил допускається лише з дозволу головуючого в судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження, інші особи, за клопотанням або скаргою яких у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється судове провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого в судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження звертаються до суду «Ваша честь» або «Шановний суд».
Недотримання цих правил є проявом неповаги до суду, і винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.
Частиною 3 ст.330 КПК України передбачено, що у разі невиконання розпорядження головуючого іншими особами, присутніми у судовому засіданні, головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду. При повторному порушенні порядку у залі судового засідання їх за ухвалою суду може бути видалено із зали судового засідання та притягнуто до відповідальності, встановленої законом.
На підставі дослідженого відеозапису судового засідання у справі №205/5542/26, суд встановив, що 13.03.2026 з 12:27 до 12:51 ОСОБА_2 під час судового розгляду своєї скарги порушила порядок під час судового засідання, при вході до зали судового засідання суду та при виході суду демонстративно залишилась сидіти, незважаючи на оголошену секретарем судового засідання вимогу встати. Окрім того, відеозаписом зафіксовано, як у зазначений час ОСОБА_2 , сидячи, голосно розмовляла без дозволу слідчого судді, коментуючи відеозапис, який вела за допомогою мобільного пристрою, перешкоджала слідчому судді вести судове засідання, на неодноразові зауваження не реагувала, постійно висловлювала вимоги до слідчого судді підтвердити свої повноваження та пред`явити службове посвідчення, ставила запитання слідчому судді, після зауваження судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду продовжила порушувати порядок.
Щодо заявлення  ОСОБА_2 вимог перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні, суд зазначає про таке.
У частині 2 статті 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зазначено, що суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком.
Частиною першою статті 51 цього Закону передбачено, що судді, голови судів та їх заступники, судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів України.
Відповідно до пункту 1.2 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року № 23, посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження власника посвідчення, встановлені Законом України «Про судоустрій і статус суддів».
Таким чином, посвідченням судді за необхідності підтверджуються повноваження його власника в ситуаціях, не пов`язаних зі здійсненням правосуддя, коли суддя не перебуває в мантії та з нагрудним знаком.
Повноваження судді в судовому засіданні з розгляду справи підтверджуються мантією та нагрудним знаком. При цьому наявність або відсутність у судді посвідчення під час розгляду судової справи жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані у порядку, встановленому законом.
Таким чином, поведінка осіб, які під час судового засідання вимагають від головуючого у справі, який здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком, пред`явлення посвідчення судді, не узгоджується з положеннями частини 6 статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї та є неприпустимою (Щорічна доповідь Вищої ради правосуддя за 2019 рік про стан забезпечення незалежності суддів в Україні).
Окрім того, норми кримінального процесуального законодавства не передбачають можливості заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні, про що слідчим суддею в судовому засіданні надано роз`яснення, які ОСОБА_2 було проігноровано.
Як наслідок, такі дії ОСОБА_2 призвели до порушення порядку в судовому засіданні 13.07.2026 у справі №205/5542/26 та зриву судового засідання.
Отже, суд вважає, що така поведінка ОСОБА_2 в судовому засіданні є проявом неповаги до суду, підриву авторитету правосуддя та відповідає диспозиції адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3 КУпАП. 
Вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, а саме неповаги до суду, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого, порушенні порядку під час судового засідання, підтверджується журналом судового засідання від 13.07.2026 та технічним відеозаписом судового засідання у справі №205/5542/26, які є належними та допустимими доказами, оскільки прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, та отримані в порядку, встановленому законом.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, а також ступінь її вини у вчиненому правопорушенні, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_2 стягнення у виді штрафу в межах, встановлених санкцією ст.185-3 КУпАП.
Таке адміністративне стягнення буде достатнім для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Відповідно до ст.40-1 КУпАП у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, ст. 185-3 КУпАП, 

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.
Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. 
Реквізити для сплати штрафу: одержувач ГУК у Дніпропетровскій області/м.Дніпро/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк одержувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA948999980313000106000004569, код класифікації доходів бюджету 21081100, призначення платежу: 101; 2687600146; штраф стягнутий з ОСОБА_2 на користь держави, за постановою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 21.07.2026 у справі 205/5542/26.

Суддя            ОСОБА_1