СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2026 року м. Харків Справа № 922/1319/26 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О. , суддя Лакіза В.В.;
за участю секретаря судового засідання Андерс О.К. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу (вх.№1568Х/2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26 (повний текст ухвали складено та підписано 06.07.2026 суддею Жигалкіним І.П. у приміщенні Господарського суду Харківської області) 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7», м.Львів, 
до Приватної фірми «ФБС», м.Харків,
про розірвання договору, стягнення 268002,39 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Л7» звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд розірвати договір на виконання робіт №31-Л від 25.09.2024 та стягнути з Приватної фірми «ФБС» суму в загальному розмірі 268002,39 грн (де: 191600,00 грн – основний борг, 11589,10 грн - інфляційне збільшення, 59065,29 грн - пеня, 5748,00 грн - 3% річних), а також судові витрати зі сплати судового збору та витрати, пов`язані із розглядом справи.
Позов обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором на виконання робіт № 31-Л від 25.09.2024 в частині своєчасного та повного виконання робіт, внаслідок чого позивач втратив інтерес для подальшого виконання Договору у первісному вигляді та вимагає розірвання такого Договору, повернення грошових коштів та нарахував відповідачу штрафні санкції.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» до Приватної фірми «ФБС» про розірвання договору на виконання робіт № 31-Л від 25.09.2024 та стягнення суми в загальному розмірі 268002,39 грн (де: 191600,00 грн – основний борг, 11589,10 грн - інфляційне збільшення, 59065,29 грн - пеня, 5748,00 грн - 3% річних) залишено без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.
Постановлюючи оскаржувану ухвалу господарський суд зазначив, що представник позивача у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив. Заяв клопотань, пояснень до суду надано не було. Представник відповідача у судовому засіданні звернувся з усною заявою про залишення позову без розгяду з підстав неявки позивача без належного повідомлення, неподання заяви щодо розгляду справи за його відсутності. Також суд зазначив, що Позивачу було достеменно відомо про хід розгляду справи, адже всі ухвали суду по справі направлялися до електронного кабінету ТОВ «Л7» та були доставлені, що вбачається з інформації, яка міститься в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» про доставку електроного документу. Суд зауважив, що у даному випадку неявка представника позивача у судове засідання щодо розгляду справи по суті перешкоджає розгляду справи, адже наявні питання по суті спору, зокрема, щодо обраного позивачем способу захисту, щодо конкретизації наявних у матеріалах справи доказів, якими позивач обгрунтовує свою позиціїю тощо. За таких обставин, господарський суд зазначив, що врахувавши неявку представника позивача в судове засідання щодо розгляду справи по суті, що перешкоджало повному, всебічному та об`єктивному розгляду справи, відсутність в матеріалах справи заяви позивача про розгляд справи за відсутності представника, неповідомлення позивачем причини неявки його представника, керуючись ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» до Приватної фірми «ФБС» про розірвання договору, стягнення 268002,39 грн.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Л7» з ухвалою суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, які мали значення для справи, просить ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26 скасувати та направити матеріали справи №922/1319/26 до Господарського суду Харківської області для продовження розгляду; судові витрати, понесені позивачем у зв`язку з поданням апеляційної скарги, покласти на відповідача.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції безпідставно застосував положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не встановив усіх необхідних умов для залишення позову без розгляду. 
Представник позивача в апеляційній скарзі посилається на те, що 30.04.2026 року ним подано клопотання про участь у всіх судових засіданнях у режимі відеоконференції, яке було задоволене судом першої інстанції, про що була постановлена ухвала Господарського суду Харківської області від 01.05.2026. Також, апелянт вказує, що після задоволення клопотання представник позивача фактично брав участь у перших двох судових засіданнях у режимі відеоконференції, отже у нього були обгрунтовані підстави розраховувати на подальшу участь у судових засіданнях у такому самому порядку. Представник позивача звертає увагу, що він належним чином готувався до участі та очікував на підключення, однак запрошення або виклику до відеоконференції не отримував. Також вказує, що будь-яких повідомлень про неможливість проведення відеоконференції, необхідність особистої явки представника до суду або зміну порядку участі у засіданні сторона позивача від суду першої інстанції не отримувала. За таких обставин сторона позивача вважає, що суд першої інстанції не мав правових підстав формально кваліфікувати непідключення представника позивача до відеоконференції, як його неявку без поважних причин.
На думку апелянта, суд першої інстанції не з`ясував причин відсутності представника позивача, не перевірив, чи була фактично забезпечена можливість його участі у відеоконференції, чи було здійснено належний виклик та чи виникли технічні перешкоди з боку суду. Відтак сама лише відсутність представника у засіданні не могла автоматично вважатися неявкою без поважних причин. Суд першої інстанції, на думку скаржника, фактично обмежився констатацією відсутності представника позивача у судових засіданнях 18.06.2026 та 02.07.2026, не дослідивши причин такої відсутності та не встановивши, чи була вона наслідком процесуальної поведінки позивача або ж виникла з об`єктивних причин, пов`язаних із забезпеченням відеоконференції судом. 
Апелянт також вказує, що позивач протягом розгляду справи послідовно реалізовував свої процесуальні права, подавав необхідні документи та вживав заходів для участі у судових засіданнях, а тому відсутні підстави вважати, що він втратив інтерес до розгляду справи або ухилявся від участі у процесі. 
Апелянт звертає увагу на процесуальні недоліки оскаржуваної ухвали: під час проголошення її вступної та резолютивної частин 02.07.2026 суд зазначив, що ухвала не підлягає апеляційному оскарженню, тоді як у повному тексті ухвали, складеному 06.07.2026, було зазначено, що вона може бути оскаржена. Також у повному тексті ухвали помилково зазначено Західний апеляційний господарський суд як суд апеляційної інстанції, хоча апеляційний перегляд рішень Господарського суду Харківської області здійснює Східний апеляційний господарський суд, що на думку апелянта створило правову невизначеність щодо порядку апеляційного оскарження та могло перешкодити ефективній реалізації права позивача на апеляційний перегляд. 
Апелянт вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність передбаченихх законом підстав для залишення позову без розгляду є передчасним, необгрунтованим та таким, що зроблений без повного дослідження фактичних обставин справи, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.07.2026 витребувано у Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/1319/26, вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги відкладено до надходження матеріалів справи №922/1319/26 до суду апеляційної інстанції.
22.07.2026 матеріали справи надійшли до Східного апеляційного господарського суду.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26 . Розгляд скарги призначено на 26.08.2026 о 12:30 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду. Встановлено сторонам строк до 12.08.2026 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами надсилання копії відзиву сторонам у справі. Встановлено сторонам строк до 12.08.2026 для подання заяв, клопотань тощо, з доказами їх надсилання іншим учасникам справи.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 18.08.2026 задоволено заяву представника позивача, адвоката Саліхова Богдана Віталійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ухвалено судове засідання 26.08.2026 о 12:30 год. та усі подальші судові засідання у справі №922/1319/26 проводити за участю представника позивача, адвоката Саліхова Богдана Віталійовича у режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку. 
Відповідач не скористався передбаченим статтею 263 Господарського процесуального кодексу України правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, відсутність якого відповідно до ч.3 цієї статті не перешкоджає перегляду ухвали першої інстанції.
У судовому засіданні 26.08.2026, яке проходило в режимі відеоконференції, представник позивача, адвокат Саліхов Богдан Віталійович доводи апеляційої скарги підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити.
Інші представники сторін у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до пункту 12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Ураховуючи, що учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, явка представників сторін не визнавалась обов`язковою, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в даному судовому засіданні.
Згідно із вимогами ст.269 Господарського процесуального кодексу України справа переглядається апеляційним судом за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряється законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, якщо під час розгляду не буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши у межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції,проаналізувавши викладені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.
Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Л7» звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просило суд розірвати договір на виконання робіт №31-Л від 25.09.2024 та стягнути з Приватної фірми «ФБС» суму в загальному розмірі 268002,39 грн (де: 191600,00 грн – основний борг, 11589,10 грн - інфляційне збільшення, 59065,29 грн - пеня, 5748,00 грн - 3% річних), а також судові витрати зі сплати судового збору та витрати, пов`язані із розглядом справи.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.04.2026 позовну заяву ТОВ «Л7» залишено без руху. Встановлено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви не пізніше 5(п`ятого) дня з отримання ухвали.
27.04.2026, в межах строку встановленого судом, представником ТОВ «Л7» адвокатом Саліховим Б.В. подано до суду заяву про усунення недоліків. 
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №922/1319/26, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін, підготовче засідання призначено на 07 травня 2026 року об 11:00. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, оформленого відповідно до ст. 165 ГПК України, - протягом п`ятнадцяти днів, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Встановлено позивачу строк на подання до суду відповіді на відзив (з урахуванням вимог ст. 166 ГПК України) - п`ять днів з дня отримання відзиву. Встановлено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь Позивача на відзив, оформлених відповідно до ст. 167 ГПК України, - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю – рекомендовано у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку ч.3 ст.196 ГПК України. Отже судове засідання може бути проведено у разі закінчення загрози життю, здоров`ю та безпеці всіх учасників судового процесу, у зв`язку з чим суд нагадує сторонам по справі, що потрібно надавати докази, висновки експертів, клопотання, заяви та пояснення до суду у найкоротші строки, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття в приміщення суду (у разі відсутності визначеної судом обов`язкової явки представників сторін).
30.04.2026 представник позивача адвокат Саліхов Богдан Віталійович звернувся до Господарського суду Харківської області з заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх.10427 від 30.04.2026) в якій просив суд провести розгляд судової справи №922/1319/26, зокрема судове засідання призначене на 07.05.2026 об 11:00, за його участі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Господарського суду Харківської області 01.05.2026 заяву представника позивача адвоката Саліхова Богдана Віталійовича про проведення засідання суду в режимі відеоконференції (вх.10427 від 30.04.2026) задоволено. Доручено уповноваженим представникам здійснювати проведення судового засідання по справі №922/1319/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Судом роз`яснено, що сторони повинні завчасно повідомити суд, щодо участі належного представника, який прийматиме участь у відеконфернеції з відповідними підтверджуючими доказами. Повідомлено представників про передбачені ч. 5 ст. 197 ГПК України обставини, а саме ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.05.2026 у судовому засіданні розгляд справи підготовчого засідання було відкладено на 28.05.2026 об 11:00 годині. Згідно з протоколом судового засідання від 07.05.2026 представник позивача адвокат Саліхов Б.В. приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, представник відповідача не з`явився.
27.05.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого провадження на іншу дату у межах строку проведення підготовчого провадження (вх.№12888 від 28.05.2026).
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.05.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 18.06.2026 об 11:30. Згідно з протоколом судового засідання від 28.05.2026 представник позивача адвокат Саліхов Б.В. приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, представник відповідача не з`явився, про день та час судом належним чином повідомлявся.
11.06.2026 від представника відповідача адвоката Тищенка А.В. до Господарського суду Харківської області надійшло клопотання (вх.№14236 від 11.06.2026) про участь у всіх судових засіданнях по справі №922/1319/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
11.06.2026 від представника відповідача Тищенка А.В. до Господарського суду Харківської області надійшов відзив на позовну заяву (вх.№14234 від 11.06.2026) в якому він просив поновити відповідачу строк на подання відзиву для чого просив здійснити повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження, а також просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог та стягнути на користь відповідача витрати на правову допомогу.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 18.06.2026 враховуючи неявку представника позивача та відсутність повідомлення про причини такої неявки, надаючи можливість прийняти участь у судовому засіданні всіх учасників процесу з розгляду справи у судовому засіданні по справі №922/1319/26 оголошено перерву до 02.07.2026 об 11:15. Згідно з протоколом судового засідання від 18.06.2026 представник відповідача адвокат Тищенко А.В. приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.06.2026 було задоволено клопотання представника ПФ «ФБС» адвоката Тищенка А.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. №14236 від 11.06.2026). Доручено уповноваженим представникам здійснювати проведення судового засідання по справі №922/1319/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Судом роз`яснено, що сторони повинні завчасно повідомити суд, щодо участі належного представника, який прийматиме участь у відеконфернеції з відповідними підтверджуючими доказами. Повідомлено представників про передбачені ч. 5 ст. 197 ГПК України обставини, а саме ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
02.07.2026 від представника відповідача на електронну пошту суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи №922/1319/22 у випадку, якщо він не встигне на початок судового засідання, яке призначене на 02.07.2026 року об 11-15 год., через його зайнятість у кримінальній справі.
02.07.2026 у судовому засіданні представник відповідача Тищенко А.В. був присутній, звернувся до суду з усною заявою про залишення позову без розгляду з підстав неявки представника позивача, який не повідомив суд про причини своєї неявки та не подав заяви щодо розгляду справи за його відсутності, що підтверджується протоколом судового засідання від 02.07.2026.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» до Приватної фірми «ФБС», про розірвання Договору на виконання робіт №31-Л від 25.09.2024 та стягнення з Приватної фірми «ФБС» суми в загальному розмірі 268002,39 грн (де: 191600,00 грн – основний борг, 11589,10 грн - інфляційне збільшення, 59065,29 грн - пеня, 5748,00 грн - 3% річних) залишено без розгляду. Роз`яснено позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з ним до господарського суду в загальному порядку після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду.
Як вбачається зі змісту вищенаведеної ухвали, яка і є предметом апеляційного оскарження , у якості підстави для залишення без розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» Господарський суд Харківської області навів ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України (позивач чи його представник не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності).
Проте, судова колегія не погоджується з таким висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позовної заяви позивача у справі без розгляду з огляду на наступне.
Так, згідно з ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; розумність строків розгляду справи судом.
Відповідно до частин 1-4 ст.13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За приписами п.2 ч.1 ст.42 ГПК учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
Відповідно до ч.2 ст.120 ГПК суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Разом з тим ч.1 ст.202 ГПК передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч.2 ст.202 ГПК суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження. 
Згідно з ч.3 ст.202 ГПК якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.4 ст.202 ГПК).
Відповідно до п.4 ч.1 ст.226 ГПК суд залишає позов без розгляду якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Аналіз змісту наведених норм свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. При цьому, господарський суд має з`ясувати причини не з`явлення позивача в судове засідання, зокрема наявність чи відсутність поважних причин, тобто встановити обставини ігнорування позивачем (представником) своїх процесуальних обов`язків і вимог суду.
У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21). На вказаний висновок посилався суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду.
Разом з тим, встановлені обставини справи не свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.
Як свідчать матеріали справи, 30.04.2026 представник позивача адвокат Саліхов Богдан Віталійович звернувся до Господарського суду Харківської області з заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх.10427 від 30.04.2026) в якій він просив суд провести розгляд судової справи №922/1319/26, зокрема судове засідання призначене на 07.05.2026 об 11:00 за його участі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.05.2026 задоволено заяву представника позивача адвоката Саліхова Богдана Віталійовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі щодо допуску до проведення судового засідання по зазначеній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх.10427 від 30.04.2026). Доручено уповноваженим представникам здійснювати проведення судового засідання по справі №922/1319/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Судом роз`яснено, що сторони повинні завчасно повідомити суд, щодо належного представника з відповідними підтверджуючими доказами, який прийматиме участь у відеконфернеції. Повідомлено представників про передбачені ч. 5 ст. 197 ГПК України обставини, а саме ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. 
Відповідно до ч.ч. 1-6, 8 ст. 197 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Як свідчать матеріали справи, представник позивача брав участь в підготовчих засіданнях від 07.05.2026 та 28.05.2026, що підтверджується відповідними протоколами судових засідань, в яких зафіксовано запрошення секретарем судового засідання та участь відповідного представника в судових засіданнях.
Згідно з матеріалами справи, ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.05.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні на 18.06.2026.
В судовому засіданні 18.06.2026, яке було проведене в режимі відеоконференції, Господарським судом Харківської області постановлено ухвалу про перерву у судовому засіданні та зазначено, що враховуючи неявку представника позивача та відсутність повідомлення про причини такої неявки, надаючи можливість прийняти участь у судовому засіданні всіх учасників процесу з розгляду справи у судовому засіданні по справі №922/1319/26 оголошено перерву до 02.07.2026 о 11:15.
Дослідивши матеріли справи, судова колегія зазначає, що в протоколі судового засідання від 18.06.2026 відсутні будь-які посилання на те, що секретар судового засідання робив запрошення до конференції представнику позивача. Натомість колегією суддів, встановлено, що секретар судового засідання запросив до участі в судовому засіданні 18.06.2026 в режимі відеоконференції представника відповідача, якому участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції була задоволена ухвалою Господарського суду Харківської області лише 22.06.2026, тобто ухвала суду винесена після судового засідання 18.06.2026.
В судовому засіданні 02.07.2026, яке було проведене в режимі відеоконференції, суд ,заслухавши усне клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, постановив ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
Дослідивши протокол судового засідання від 02.07.2026, колегія суддів зазначає, що з нього не вбачається що секретар судового засідання робив запрошення до конференції представнику позивача. 
В той же час, в ухвалі про залишення позову без розгляду від 02.07.2026 лише констатовано, що в судове засідання представник позивача не з`явився та зазначено, що представнику позивача було достеменно відомо про хід розгляду справи, адже всі ухвали суду по справі 922/1319/26 направлялися до електронного кабінету ТОВ «Л7», проте судом першої інстанції не було досліджено причини неявки представника позивача в судове засідання 02.07.2026 року, в тому числі і не було з`ясовано чи  була забезпечена можливість реалізації позивачем права на його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. 
Вище зазначалося, що представник позивача подав заяву про участь у всіх судових засіданнях по справі №922/1319/26 в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, яка була задоволена ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.05.2026. Також, представник позивача приймав участь в підготовчих засіданнях від 07.05.2026 та 28.05.2026 в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, та, як зазначає представник позивача, розраховував на участь у інших судових засіданнях по справі №922/1319/26 в такому ж самому режимі, але запрошення від секретаря так і не отримав.
За змістом частини першої статті 197 ГПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників (частина 7 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до ч. 9 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України відеоконференція, в якій беруть участь учасники судового процесу, їх представники, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції долучаються до матеріалів справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). 
Відповідно до пунктів 1-4 ст. 64 ГПК України секретар судового засідання перевіряє, хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції і доповідає про це головуючому; забезпечує контроль над повним фіксуванням судового засідання технічними засобами і проведенням судового засідання в режимі відеоконференції; забезпечує ведення протоколу судового засідання та складає протоколи вчинення окремих процесуальних дій; забезпечує оформлення матеріалів справи.
Згідно зі ст. 223 Господарського процесуального кодексу України протокол судового засідання є документом, у якому відображається перебіг судового засідання та процесуальні дії суду.
Відповідно до абзаців першого, третього пункту 51 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі – Положення), у разі проведення судового засідання в режимі відеоконференції секретар судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС забезпечує ведення протоколу (журналу) судового засідання в електронній формі та технічний запис судового засідання. До матеріалів справи в паперовій формі за необхідності приєднується роздрукований паперовий примірник протоколу (журналу) судового засідання з посиланням на технічний запис судового засідання. 
Відповідно до Інструкції секретаря судового засідання щодо проведення судових засідань в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку, розміщеній на офіційному веб-сайті https://vkz.court.gov.ua/, додавання учасників до відеоконференції виконується організатором на сторінці конференції або у режимі адміністрування.
Отже, з наведених вище норм вбачається, що секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу (журналу) судового засідання в електронній формі, технічного запису судового засідання та запрошує учасників справи до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції шляхом їх додавання до відеоконференції на сторінці конференції або у режимі адміністрування.
Такі правові висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постановіі від 02.07.2026 у справі №917/1748/25.
Згідно з частиною 3 ст. 222 у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Разом з цим, згідно з пунктами 5, 6 частини 2 ст. 223 Господарського процесуального кодексу України (серед іншого) у протокол і судового засідання зазначаються назва процесуальної дії та час вчинення процесуальної дії.
Виходячі зі змісту цієї норми, у зв`язку із неявкою у судове засідання учасників справи секретар судового засідання мав би зазначити у протоколі судового засідання дані про те, що суд вчиняв необхідні технічні дії щодо налагодження зв`язку з позивачем, а у разі неможливості налагодити зв`язок з технічних або інших причин, які виникли або з боку суду, або з боку сторони у справі, яка за ухвалою суду бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, на виконання вимог пунктів 5,6 частини 2 ст. 223 Господарського процесуального кодексу України зафіксувати цю процесуальну дію та час її здійснення у протоколі судового засідання. Це є необхідним, зважаючи на те, що у разі неявки усіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється (частина 3 ст. 222 Господарського процесуального кодексу України).
Як свідчить протокол судового засідання в режимі конференції №6644812 від 18 червня 2026 у справі №922/1319/26 та протокол судового засідання в режимі конференції №6719267 від 02 липня 2026 у справі №922/1319/26, представника позивача не було запрошено до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Також колегією суддів встановлено, що у вказаних протоколах судових засідань від 18.06.2026 та 02.07.2026 відсутня будь-яка інформація або посилання на причини нездійснення запрошення та підключення представника позивача Саліхова Б.В. до судового засідання в режимі відеоконференції, не зазначено відомостей щодо участі зазначеної особи в режимі відеоконференції, зокрема щодо забезпечення їй можливості підключитися до відеоконференції, а матеріали справи не містять доказів того, що таку можливість було фактично забезпечено, або інформації про те, що секретар судового засідання здійснив, як це зазвичай відбувається, комунікацію через месенджери/телефон безпосередньо перед засіданням, щоб уточнити причину відсутності представника позивача «в мережі». Інформації про вчинення зазначених дій протокол судового засідання не містить (а.с. 85-87) Отже, судом першої інстанції було допущено порушення прав позивача на участь у судовому засіданні, надання пояснень, здійснення захисту своїх прав та інтересів.
Судова колегія також звертає увагу, що у відповідності до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).
Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).
Згідно з ч.ч. 1, 7 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному законом порядку.
Проте, залишаючи без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» з підстав нез`явлення представника позивача у судове засідання, суд першої інстанції не взяв до уваги зазначених норм національного та міжнародного права, а також практики Європейського суду з прав людини, а тому на переконання судової колегії такий висновок суду є помилковим.
Суд першої інстанції, приймаючи рішення про залишення позову без розгляду, не здійснив аналізу, чи справді участь позивача була критично необхідною для вирішення спору по суті, і не встановив, чи могли наявні у справі докази дозволити продовжити розгляд справи без фізичної присутності позивача. У постанові Верховного Суду у справі № 916/3616/15 наголошено, що залишення позову без розгляду не є формальною санкцією за неявку позивача, а має застосовуватися лише тоді, коли без його участі розгляд справи є неможливим або істотно ускладнюється.
У даному випадку суд першої інстанції не навів обгрунтованих аргументів щодо того, чи міг суд розглянути справу без участі представника позивача за наявними у справі доказами.
Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що суди першої інстанції не повинні формально підходити до застосування норм ГПК України, що передбачають залишення позову без розгляду, а зобов`язані перевіряти, чи дійсно така міра є виправданою і чи не порушує вона право позивача на доступ до правосуддя.
Судова колегія вважає, що залишаючи без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» за наведених підстав та за існування обставин, що свідчать про бажання та наміри представника взяти участь у розгляді справи в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, суд першої інстанції припустився надмірного формалізму.
Додатково апелянт посилається, що під час проголошення вступної та резолютивної частин ухвали Господарського суду Харківської області 02.07.2026 суд зазначив, що ухвала не підлягає апеляційному оскарженню, тоді як у повному тексті ухвали, складеному 06.07.2026, було зазначено, що вона може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду як суду апеляційної інстанції, хоча апеляційний перегляд рішень Господарського суду Харківської області здійснює Східний апеляційний господарський суд.
Колегія суддів, дослідивши посилання апелянта, зазначає, що вказані посилання підтверджуються, але це не впливає на вирішення процесуального питання, з приводу якого постановлена ухвала Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26 про залишення позову без розгляду та на встановлений Господарським процесуальним кодексом України порядок оскарження. 
Таким чином, з огляду на наведене, суд першої інстанції не врахував всіх фактичних обставин справи та не забезпечив належного балансу між процесуальними правами сторін і необхідністю забезпечення ефективного судового захисту. 
За наведених обставин та з метою недопущення порушення права на доступ до правосуддя, судова колегія дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі №922/1319/26, як такої, що постановлена з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи та порушенням норм процесуального права, з переданням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом апеляційної скарги, повинен здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами, встановленими ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 227, 267-285 Господарського процесуального кодексу У України, Східний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Л7» задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.07.2026 у справі № 922/1319/26 скасувати. 
Справу №922/1319/26 передати на розгляд суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження до Верховного Суду передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України. 
Повний текст постанови складено 01.09.2026.

Головуючий суддя І.В. Тарасова

Суддя Я.О. Білоусова 

Суддя В.В. Лакіза