Справа № 375/1097/26
Провадження № 3/375/625/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

10 вересня 2026 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Управління патрульної поліції у Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, яка проживає на АДРЕСА_1 ,
за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

25 квітня 2026 року близько 01 години 20 хвилини ОСОБА_1 рухаючись по вул. Ентузіастів, буд. 6 А, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області керувала транспортним засобом ЗАЗ FORZA з державним номерним знаком НОМЕР_1 , у стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився у встановленому законом порядку на місці зупинки транспортного засобу за допомогою приладу Alcotest Drager 7510 ARLM 7510. Результат огляду позитивний 1,45 проміле, тест № 1635. 
Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене частиною 1 статті 130 КУпАП. 
У судове засідання призначене на 26 травня 2026 року ОСОБА_1 не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлялася шляхом направлення повістки в додаток «Viber» з АСДС «Д-3», яке отримала 13 травня 2026 року о 09 год 28 хв.
Захисник ОСОБА_1 , адвокат Хіцька К.Г., 26 травня 2026 року на електронну пошту суду заяву про відкладення розгляду справи та про ознайомлення із матеріалами справи.
Судове засідання відкладено на 11 червня 2026 року о 10 год 30 хв.
У судове засідання призначене на 11 червня 2065 року ОСОБА_1 та її захисник Хіцька К.Г. не з`являлися. 
Захисник ОСОБА_1 , адвокат Хіцька К.Г., 11 червня 2026 року через канцелярію суду подала заяву про відкладення розгляду справи та про ознайомлення із матеріалами справи. Цього ж дня захисник ознайомилася з матеріалами справи.
Судове засідання відкладено на 2 липня 2026 року о 10 год 30 хв.
2 липня 2026 року на електронну пошту суду адвокат Хіцька К.Г. подала клопотання про відкладення розгляду в зв`язку з хворобою. Зазначила про необхідність у виклику та допиті свідків, одним з яких є військовослужбовець, який боронить Україну та з поважних причин не може з`явитися у засідання. До клопотання додала медичну довідку від 30 червня 2026 року.
Судове засідання відкладено на 16 липня 2026 року о 14 год 30 хв.
16 липня 2026 року через канцелярію суду адвокат Хіцька К.Г. подала клопотання про відкладення розгляду в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є юридично необізнаною та потребує юридичної допомоги. Крім того, зазначила про необхідність у виклику та допиті свідків, одним з яких є військовослужбовець, який перебуває на бойових позиціях та з поважних причин не може з`явитися у засідання для надання своїх доводів. Проте, доказів зазначеного, суду не надала.
Судове засідання відкладено на 10 вересня 2026 року о 15 год 00 хв.
10 вересня 2026 року через канцелярію суду адвокат Хіцька К.Г. подала клопотання про відкладення розгляду в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є юридично необізнаною та потребує юридичної допомоги. Крім того, зазначила про необхідність у виклику та допиті свідків, одним з яких є військовослужбовець, який боронить Україну та з поважних причин не може з`явитися у засідання до суду. Проте, доказів зазначеного, суду не надала.
У задоволенні чергового клопотання про відкладення розгляду справи суддею було відмовлено, адже розцінено неодноразово заявлені клопотання як недобросовісно створювані учасниками перепони для руху справи, та зловживання процесуальними правами, зважаючи на таке.
Принцип добросовісності є загальноправовим принципом, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Складовими цього принципу є заборона зловживання процесуальними правами, необхідність добросовісного виконання процесуальних обов`язків; процесуальний естопель або доктрина заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium); заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей).
Зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя.
Відповідно до статті 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Подія адміністративного правопорушення мала місце 25 квітня 2026 року, розгляд справи в суді неодноразово відкладався з метою реалізації процесуальних права та інтересів як особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, так і її захисника і таке відкладення було неодноразовим та кожного разу - суттєво відтерміновано у часі, за який ні ОСОБА_1 , ні захисник Хіцька К.Г. у судові засідання жодного разу не з`явилися.
Будь-яких заперечень по суті справи, заяв, пояснень, клопотань, документів до суду не надходило.
На переконання судді після складання протоколу про адміністративне правопорушення 25 квітня 2026 року ОСОБА_1 не була позбавлена можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами та реалізувати обов`язки, у тому числі залучити іншого захисника, який здатен належним чином виконувати умови договору про надання правової допомоги, реально здійснювати захист, а не просто клопотати про відкладення розгляду справи та прибути до суду особисто, надати пояснення по суті тощо.
Справа до розгляду призначалось неодноразово, зокрема, у даній справі було призначено п`ять судових засідань.
Суддя наголошує на тому, що ні ОСОБА_1 , ні захисник Хіцька К.Г. у судові засідання жодного разу не з`явилися.
Вирішуючи питання про винуватість  ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.
При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.
Відповідно до пункту 2.9 а Правил дорожнього руху водієві забороняється: керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Диспозиція частини 1 статті 130 КУпАП передбачає відповідальність за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передачу керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Відповідно до статті 266 КУпАП огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протокол про адміністративне правопорушення. У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.
Процедура проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та оформлення результатів такого огляд визначається Інструкцією про порядок виявлення водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою Наказом МВС України, МОЗ України від 9 листопада 2015 року № 1452/735 (далі - Інструкція) та Порядком направлення водіїв транспортних засобівдля проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого Постановою КМУ № 1103 від 17 грудня 2008 року (далі - Порядок).
Відповідно до пункту 7 розділу 2 Інструкції установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення у відповідності до положень статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значеннядля правильного вирішення справи.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29 червня 2007 року, яке з урахуванням положень статті 9 Конституції України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства, зазначив що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі держави.
У відповідності до рішення від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведеності «поза розумним сумнівом». Така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.
Судом досліджені докази, які містяться в матеріалах справи, а саме:
- протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 649394 від 25.04.2026;
- копія постанови про накладення адміністравтиного стягнення серії ЕНА № 7083197 від 25.04.2026; 
- направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану сп`яніня від 25.04.2026;
- результат огляду за допомогою приладу Alcotest Drager 7510 ARLM 0328, тест № 1635;
- акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, у якому зазначені виявлені у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці; 
- зобов`язання ОСОБА_1 від 25.04.2026; 
- довідку щодо наявності посвідченя водія від 26.04.2026;
- рапорт працівника поліції від 25.04.2026; 
- відеозаписи з нагрудних камер та відеореєстратора службового автомобіля поліцейських, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, на підтвердження зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин.
Відповідно до акта огляду на стан алкогольного сп`яніння, огляд проводився у зв`язку із виявленими ознаками: запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці.
Факт встановлення ознак алкогольного сп`яніння підтверджується також даними файлів зафіксованими із застосуванням нагрудної камери патрульного поліцейського.
Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився у встановленому законом порядку на місці зупинки транспортного засобу за допомогою приладу Alcotest Drager 7510 ARLM 0328, тест № 1635, що зафіксовано на нагрудну камеру патрульного поліцейського на СD 2 clip-1 з 02:27:02 год. 
Факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом ЗАЗ FORZA, з державним номерним знаком НОМЕР_1 , 25 квітня 2026 року близько 01 години 20 хвилини по вул. Ентузіастів, буд. 6 А, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області, зафіксовано на у файлі СD 1 clip-0, clip- з 01:19:53 год. 
При оформленні матеріалів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, працівником поліції дотримано вимоги статті 266 КУпАП, Інструкції та Порядку.
Наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 роз`яснено права та обов`язки, повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбудеться у Рокитнянському районного суді Київської області.
Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, а саме: керування транспортним засобом особою в стані алкогольного сп`яніння.
Відповідно до статті 23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчинення нових правопорушень.
Враховуючи викладене, до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції, передбаченої частиною 1 статті 130 КУпАП у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.
Згідно з вимогами статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись статтями 23,33-35,40-1,130,268,276,277,279,280,283,285,294 КУпАП, 

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП.
Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.
Штраф підлягає стягненню на користь держави (рахунок отримувача: UA488999980313030149000010001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету: 21081300).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в дохід держави в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.
Судовий збір підлягає стягненню в дохід держави (рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; код класифікації доходів бюджету: 22030106).
Відповідно до статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.
Згідно із статтею 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною 1 статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 та частиною 1 статті 287 КУпАП.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Суддя          О.В. Банах-Кокус

Постанова суду набирає законної сили ____________________________

Постанову може бути пред`явлено до виконання до ______________________