ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

08 липня 2026 року	Справа №160/11206/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді	Прудника С.В. 	 	
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі,-

ВСТАНОВИВ:

29.04.2026 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 28.04.2026 року через систему “Електронний суд” позовна заява Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2026-01-22-012841-a від 14.04.2026 року.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що, на думку позивача, висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2026-01-22-012841-a від 14.04.2026 є протиправним, необґрунтованим та таким, що прийнятий із порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 552 від 08.09.2020 року. Позивач зазначає, що відповідач безпідставно дійшов висновку про наявність порушень законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема щодо застосування пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель, включення до договірної ціни єдиного податку та військового збору, а також застосування кошторисного прибутку у розмірі 15 %. Так, позивач вказує, що вимога про надання ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ» сертифіката відповідності на склопластикові накладки на поріг дверей не суперечила пункту 43 Особливостей, оскільки зазначений документ підтверджує відповідність окремого матеріалу (товару), а не технічні характеристики предмета закупівлі як послуги з поточного ремонту, а тому не належить до документів, відсутність яких не може бути усунута учасником у порядку, передбаченому вказаною нормою. Крім того, позивач вважає помилковим висновок відповідача щодо неправомірності включення до договірної ціни ФОП ОСОБА_1 сум єдиного податку та військового збору, оскільки такі платежі є складовими витрат суб`єкта господарювання та можуть враховуватися при формуванні вартості робіт. На думку позивача, позиція органу державного фінансового контролю щодо «подвійного оподаткування» є необґрунтованою, оскільки включення податків до ціни договору не означає їх повторного нарахування, а є лише елементом економічного розрахунку вартості послуг. Також позивач посилається на правомірність застосування кошторисного прибутку у розмірі 15 % від прямих витрат, зазначаючи, що такий показник відповідав положенням постанови Кабінету Міністрів України № 1512 від 19.11.2025 та був передбачений наказом Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради від 25.11.2025 № 61/1. Окремо позивач наголошує, що зобов`язальна частина оскаржуваного висновку є нечіткою та невизначеною, оскільки відповідач не визначив конкретного способу усунення виявлених порушень, не зазначив, які саме умови договору мають бути змінені, а вимога про припинення зобов`язань за договором є непропорційним втручанням у вже завершену процедуру закупівлі та договірні відносини сторін. З огляду на викладене позивач вважає, що висновок про результати моніторингу закупівлі не відповідає критеріям законності, обґрунтованості та пропорційності, у зв`язку з чим просить суд визнати його протиправним та скасувати. 
19.05.2026 року від Східного офісу Держаудитслужби до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечив щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції представник відповідача зазначив, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-22-012841-а від 14.04.2026 прийнятий Східним офісом Держаудитслужби на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Зазначив, що відповідно до положень статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» органи державного фінансового контролю наділені повноваженнями щодо здійснення моніторингу процедур закупівель з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель. Представник відповідача вказав, що підставою для проведення моніторингу процедури закупівлі стало виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, що містилася в електронній системі закупівель. За результатами проведеного моніторингу було встановлено порушення замовником вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178. Зокрема, відповідач зазначив, що замовником неправомірно застосовано механізм усунення невідповідностей щодо тендерної пропозиції ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ», оскільки відсутність сертифіката відповідності на склопластикові накладки на поріг дверей стосувалася документів, які підтверджують технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, а тому не могла бути усунута в порядку, передбаченому пунктом 43 Особливостей. Також представник відповідача зазначив, що включення ФОП ОСОБА_1 до складу договірної ціни єдиного податку та військового збору є неправомірним, оскільки такі платежі є податковими зобов`язаннями платника податків, які визначаються від отриманого доходу, а не складовими витрат на виконання будівельних робіт. На думку відповідача, їх включення окремими рядками до договірної ціни призводить до подвійного врахування відповідних сум. Крім того, відповідач вказав, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідала вимогам тендерної документації у зв`язку із застосуванням показника кошторисного прибутку у розмірі 15 %, оскільки предмет закупівлі стосувався поточного ремонту, для якого положеннями Настанови з визначення вартості будівництва передбачені інші показники визначення кошторисного прибутку. Представник відповідача також заперечив проти доводів позивача щодо невизначеності зобов`язальної частини висновку, зазначивши, що оскаржуваний висновок відповідає вимогам статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020, оскільки містить опис встановлених порушень, посилання на відповідні норми законодавства та визначає спосіб їх усунення. При цьому відповідач наголосив, що саме замовник має право визначити конкретний спосіб усунення виявлених порушень шляхом подання інформації про їх усунення, аргументованих заперечень або повідомлення про неможливість усунення порушень, а тому вимоги висновку щодо приведення умов договору у відповідність до законодавства або припинення зобов`язань за договором є законними та відповідають повноваженням органу державного фінансового контролю. Посилаючись на правові позиції Верховного Суду, представник відповідача зазначив, що орган державного фінансового контролю має право визначати спосіб усунення виявлених порушень у висновку за результатами моніторингу, а укладення договору за результатами закупівлі не позбавляє такого органу права здійснювати моніторинг та вимагати усунення порушень у разі відсутності звіту про виконання договору в електронній системі закупівель. З огляду на викладене представник відповідача вважав, що позивачем не спростовано висновків, викладених в оскаржуваному висновку, а тому просив відмовити у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.04.2026 року, зазначена вище справа була розподілена та 30.04.2026 року передана судді Пруднику С.В.
04.05.2026 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду прийнято до свого провадження позовну заяву та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що Департаментом з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради як замовником проведено процедуру закупівлі UA-2026-01-22-012841-а за предметом закупівлі «Поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 154 - заходи з енергозбереження» (код ДК 021:2015 - 45450000-6 «Інші завершальні будівельні роботи»), очікуваною вартістю 1 920 000,00 грн.
У межах проведення зазначеної процедури закупівлі замовником затверджено тендерну документацію, здійснено розгляд тендерних пропозицій учасників, визначено переможцем закупівлі ФОП ОСОБА_1 та 25.02.2026 року укладено договір №50 про виконання робіт.
Східним офісом Держаудитслужби на підставі наказу від 24.03.2026 року №52 «Про початок моніторингу закупівель» проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2026-01-22-012841-а.
За результатами проведеного моніторингу 14.04.2026 року Східним офісом Держаудитслужби складено та оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, яким встановлено порушення замовником вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме:
вимог пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, у зв`язку з неправомірним застосуванням механізму усунення невідповідностей щодо тендерної пропозиції ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ»; 
вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей у зв`язку з невідхиленням тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 , яка, за висновком органу державного фінансового контролю, не відповідала вимогам тендерної документації. 
У висновку зазначено, що замовнику необхідно здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору від 25.02.2026 року №50 у відповідність до вимог законодавства, а у разі неможливості усунення порушень – припинити зобов`язання за зазначеним договором та протягом п`яти робочих днів оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що підтверджують вжиття таких заходів.
Не погодившись із вказаним висновком, Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради звернувся до суду з цим адміністративним позовом, у якому просить визнати його протиправним та скасувати, посилаючись на те, що висновки органу державного фінансового контролю є необґрунтованими, а встановлені порушення фактично відсутні.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відтак суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-XII Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (далі - Закон № 2939-XII).
Відповідно до статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. (ст. 5 Закону № 2939-XII).
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано за положеннями ст. 8 Закону № 922. 
За визначеннями, наведеними у Законі №922, моніторинг закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 11 частини першої статті 1 Закону № 922). 
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону №922 підставою для проведення моніторингу закупівлі UA-2026-01-22-012841-а стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Згідно із ч. 2 ст. 8 Закону №922 для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівелель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
За наявності однієї або декількох підстав, які визначено ч. 2 ст. 8 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі та відповідно до ч. 3 зазначеної статті Закону №922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Керуючись ч. 2 ст. 8 Закону №922 Східний офіс Держаудитслужби видав наказ від 24.03.2026 № 52 «Про початок моніторингу закупівель» з додатком, згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля позивача, унікальний номер UA-2026-01-22-012841-а. 
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель змовника на 2026 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи (протокол від 22.01.2026 № 01), реєстр отриманих тендерних пропозицій та протокол розкриття тендерних пропозицій, тендерну пропозицію ФОП « ОСОБА_2 » (далі - ФОП ОСОБА_1 ) та тендерну пропозицію ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ» в частині її відхилення, вимогу про усунення невідповідностей, протокольне рішення уповноваженої особи від 10.02.2026 № 44, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 10.02.2026 № 48, повідомлення про намір укласти договір, договір від 25.02.2026 № 50, додаткова угода від 09.04.26 № 1, пояснення Замовника, надані 30.03.2026, 09.04.26 через електронну систему закупівель на запити Східного офісу Держаудитслужби від 25.03.2026, 06.04.2026. 
Частиною 6 ст. 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої № UA2026-01-22-012841-а, предмет закупівлі: Поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 154 - заходи з енергозбереження, 1920000 UAH, 45450000-6, ДК021, 1, послуга - Східним офісом Держаудитсужби складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 14.04.2026 (далі - висновок), який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби та оприлюднено в електронній системі закупівель у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону №922.
Висновок містить інформацію про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) порушення, (порушень) законодавства: 
«За результатами розгляду тендерної пропозиції учасника ФОП LI ОСОБА_1 встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей. 
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ» встановлено порушення пункту 43 Особливостей.», а також зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель: 
«З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору від 25.02.2026 № 50 у відповідність до вимог законодавства, а у разі неможливості усунення порушень, шляхом припинення зобов`язань за договором від 25.02.2026 № 50 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать ть про вжиття таких заходів.»
Щодо порушення стосовно ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ» (пункт 43 Особливостей).
Не погоджуючись із висновком відповідача, позивач у позові обґрунтував свою позицію, зазначивши, що сертифікат відповідності є документом підтвердження відповідності товару (матеріалу), а не підтвердженням технічних характеристик самого предмета закупівлі - послуги з поточного ремонту. Позивач вказує на те, що предметом закупівлі є послуга, а не склопластикові накладки як товар. Тому виключення, передбачене п. 43 Особливостей, не поширюється на цей документ, і включення його до вимоги про усунення невідповідностей є законним. Замовник, на його думку, діяв у межах своїх повноважень, забезпечуючи рівний доступ учасників до процедури, що відповідає принципам Закону № 922-УІІІ.
Суд не погоджується із такою позицію позивача, з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922 установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2022 року №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Пунктом 3 Особливостей визначено, що Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Згідно пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).
Відповідно до вимог Додатку 4 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі» (далі - Технічна специфікація) Замовником, зокрема, визначено, що: «Учасники процедури закупівлі повинні надати в складі пропозицій документальне підтвердження про відповідність пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у Додатку 4. Інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у Додатку 4 до тендерної документації, повинна бути підтверджена наступними документами, зокрема - Сертифікат відповідності на склопластикові накладки на поріг дверей».
Моніторингом встановлено, що в тендерній пропозиції учасника ТОВ «ЛІНЬЮМ ВІТЕ» відсутній Сертифікат відповідності на склопластикові накладки на поріг дверей, що не відповідає вимогам Технічної специфікації.
Аналізуючи вказані норми законодавства та вимоги тендерної документації Замовника, його доводи про те, що сертифікат відповідності не належить до документів, що підтверджують технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, є необґрунтованими та ґрунтуються на формальному й помилковому тлумаченні тендерної документації та пункту 43 Особливостей. У даному випадку предметом закупівлі є поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей, однак технічна специфікація Замовника прямо включає вимоги до матеріалів, що використовуються при виконанні робіт, зокрема склопластикові накладки на поріг дверей.
Таким чином, такі матеріали є невід`ємною складовою предмета закупівлі у розумінні тендерної документації, а вимоги до них становлять технічні та якісні характеристики в межах Додатку 4. Відповідно, сертифікат відповідності є документом, що підтверджує відповідність саме елементу предмета закупівлі, визначеному Замовником, а не сторонньому товару поза межами закупівлі.
Посилання Замовника на те, що сертифікат не стосується технічних характеристик предмета закупівлі, є штучним розмежуванням послуги та матеріалів, які прямо включені до її змісту тендерною документацією. У випадку, коли Замовник самостійно визначає конкретні матеріали у технічній специфікації, такі матеріали набувають статусу складової предмета закупівлі, а документи, що підтверджують їх відповідність, є частиною технічної пропозиції учасника. Ігнорування цього призводить до звуження змісту тендерної документації та викривлення її обов`язкових вимог.
Відтак, сертифікат відповідності у даному випадку підпадає під виключення, передбачене абзацом щодо документів, які підтверджують технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, а отже його відсутність не може розглядатися як «усувна невідповідність» у розумінні пункту 43 Особливостей. Замовник неправомірно застосував механізм усунення невідповідностей до документа, який є елементом технічної частини пропозиції, що суперечить прямій нормі Особливостей.
За вказаних обставин, висновок Замовника про відсутність порушення є помилковим, оскільки сертифікат відповідності стосується матеріалу, прямо включеного до технічної специфікації, а тому належить до технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, що виключає можливість його віднесення до усувних невідповідностей за пунктом 43 Особливостей.
Щодо включення єдиного податку та військового збору до договірної ціни.
Моніторингом встановлено, що до складу договірної ціни на Поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 154 - заходи з енергозбереження, що здійснюється в 2026 році, яка міститься в документах тендерної пропозиції ФОН ОСОБА_1 (файл 40_ДІЩЦ_3. pdf), включено податки, збори, обов`язкові платежі, встановлені чинним законодавством і не враховані складовими вартості будівництва на суму 114 710,52 гривень.
Аналогічні витрати включено також до договірної ціни в укладеному договорі від 25.02.2026 № 50.
Відповідно до наданого у складі тендерної пропозиції учасника витягу з реєстру платників єдиного податку від 08.11.2024 №2404673400133 (файл Витяг платника єдиного податку.pdf»), ФОП ОСОБА_1 є платником єдиного податку 3 групи за ставкою 5 відсотків без реєстрації ПДВ.
У позові Замовник обґрунтовуючи свої позовні вимоги з цього приводу зазначає, що у складі вартості виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) окремим рядком обліковуються «Податки, збори, обов`язкові платежі, встановлені законодавством і не враховані складовими вартості будівництва» та наявність цього рядку у затвердженій нормативними органами формі прямо підтверджує правомірність включення ЄП та військового збору до договірної ціни, та не погоджується із аргументами Відповідача про «подвійне оподаткування» у такому випадку, вказуючи що така позиція є економічно неграмотною, юридично хибною, при цьому не обґрунтувавши свою позицію з посиланням на відповідні норми законодавства. Разом з цим Позивач зазначає, що оскільки тендерна документація не містила заборони на включення ЄП та військового збору до договірної ціни, не вимагала від учасників окремого обґрунтування структури ціни в розрізі ПКУ, не посилалась на ПКУ, як критерій оцінки пропозицій то відхилення тендерної пропозиції було б незаконним.
З такою позицію позивача не можливого погодитися виходячи з наступного.
Пунктом 3 Особливостей визначено, що Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Згідно підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Відповідно до вимог Додатку 4 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі» (далі - Технічна специфікація) Замовником, зокрема, визначено, що: «Учасники процедури закупівлі повинні надати в складі пропозицій документальне підтвердження про відповідність пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у Додатку 4. Інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у Додатку 4 до тендерної документації, повинна бути підтверджена наступними документами, зокрема: «... Дефектний акт; Договірна ціна; Пояснювальну записку...». Крім того зазначено, що: «Відповідно до пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Тобто, якщо учасником процедури закупівлі не надано чи надано документи, передбачені додатком 4 цієї тендерної документації не в повному обсязі та/або які містять помилки, замовник відхиляє таку тендерну пропозицію».
Разом з цим, Наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві», затверджені кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва» (далі - Настанова).
Пунктом 5.1 Настанови зазначено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
Пунктом 5.34 Настанови також передбачено, що до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва.
В свою чергу, положення Настанови № 281 та форма № КБ-2в регулюють порядок формування та відображення вартості виконаних робіт у взаєморозрахунках, однак не змінюють правової природи єдиного податку та військового збору відповідно до Податкового кодексу України. Згідно з його нормами, єдиний податок у розмірі 5% та військовий збір у розмірі 1% для платників єдиного податку третьої групи обчислюються від доходу фізичної особи - підприємця та не є витратами, що підлягають окремому відшкодуванню у складі договірної ціни.
Так, Главою 1 Розділу XIV Податкового кодексу України визначено умови та порядок застосування спрощеної системи оподаткування.
Згідно пункту 291.2 статті 291 спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Відповідно до пункту 292.1 статті 292 Податкового кодексу України доходом платника єдиного податку (фізичної особи - підприємця) є дохід, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті.
Згідно з пунктом 293.1 статті 293 ПКУ ставки єдиного податку для платників третьої групи встановлюються у відсотках до доходу.
Водночас пунктом 297.1 ПКУ визначено перелік податків і зборів, від сплати яких звільняються платники єдиного податку, що підтверджує спеціальний характер спрощеної системи оподаткування.
Аналізуючи норми статей 291 та 292 ПКУ, єдиний податок - є податком, який належить до сплати безпосередньо платником такого податку та не належить до витрат, пов`язаних з виконанням робіт.
Крім того, відповідно до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України платниками військового збору є, зокрема, платники єдиного податку третьої групи, а об`єктом оподаткування є дохід, визначений статтею 292 ПКУ, ставка збору становить 1 відсоток.
Таким чином, як єдиний податок, так і військовий збір обчислюються виключно від доходу фізичної особи - підприємця та сплачуються безпосередньо за рахунок такого доходу.
З урахуванням наведеного, єдиний податок та військовий збір не є витратами, пов`язаними з наданням послуг з поточного ремонту, та не належать до складових вартості таких послуг. Вони є податковими зобов`язаннями платника єдиного податку, що формуються від загального доходу, а не від витратної частини договору. У разі включення їх окремими рядками до договірної ціни такі суми фактично включаються до доходу платника та відповідно до пункту 292.1 ПКУ повторно стають базою оподаткування, що призводить до подвійного врахування податку.
Отже, тендерна пропозиція учасника закупівлі ФОП ОСОБА_1 не відповідала вимогам Технічної специфікації та підлягала відхиленню.
Проте, в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовником не відхилено тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , натомість визнано його переможцем та укладено з ним договір від 25.02.2026 № 50.
Щодо застосування кошторисного прибутку у розмірі 15%.
Моніторингом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 до договірної ціни та пояснювальної записки на Поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 - заходи з енергозбереження, що здійснюється в 2026 році, включено показник для визначення розміру кошторисного прибутку у розмірі 15%. (файли 40 ДЦ ДЦ 2.pdf; 40_ДЦ ДЦ 3.pdf). У Пояснювальній записці на поточний ремонт ФОП ОСОБА_1 зазначено: «Показник для визначення розміру кошторисного прибутку, Настанова (4.38) 15%». 
Позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги в цій частині, висловив припущення щодо встановленого порушення наявністю розбіжностей у застосуванні нормативних актів, що є спірним питанням тлумачення законодавства, а не очевидним порушенням. 
Так, відповідно до пункту 4 Постанови КМУ №1512 від 19.11.2025 «Деякі особливості визначення вартості будівництва в умовах воєнного стану», що набула чинності з 25.11.2025, кошторисний прибуток встановлюється на рівні 15% суми прямих витрат. Постанова набула чинності до дати складання тендерної пропозиції. 
Пояснювальна записка ФОП ОСОБА_1 містить посилання на Постанову № 1512 та пункт 4.38 Настанови №281 як правову підставу для застосування показника 15%.
З такою позицію позивача не можливого погодитися виходячи з наступного.
Так, Розділом V Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України (Мінрегіону) від 01.11.2021 №281 (далі - Настанова №281) визначено загальні положення зі складання ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни).
Пунктом 5.2 Настанови №281 визначено, що Договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків.
Пунктом 4.38 Настанови № 281 визначено, що розмір кошторисного прибутку визначається на підставі показників, наведених у додатку 25 цієї Настанови.
При цьому, згідно з Настановою №281 розмір кошторисного прибутку при ремонті житла, об`єктів соціальної сфери, комунального призначення та благоустрою та реставраційно-відповлювальпі роботи на пам`ятках архітектури та містобудування, визначений у підпункті 4 Додатку 25 «Показники для визначення розміру кошторисного прибутку за класом наслідків (відповідальності) об`єкта та видами робіт» складає 7,65 грн/люд.год.
Відповідно до оголошення про проведення закупівлі вид та назва предмета закупівлі є Послуги, Поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 154 - заходи з енергозбереження.
Згідно з пунктом 2.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання.
Таким чином, поточний ремонт зі встановлення других тамбурних дверей у житловому будинку не відноситься до робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту будівель і споруд будь- якого призначення.
Тобто, застосування розміру кошторисного прибутку на рівні 15 % від прямих витрат, визначеного ФОП ОСОБА_1 з посиланням на пункт 4.38 є порушенням вказаного пункту Настанови №281.
За вказаних обставин, тендерна пропозиція учасника закупівлі ФОП ОСОБА_1 не відповідала вимогам Технічної специфікації та підлягала відхиленню. Проте, в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовником не відхилено тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , натомість визнано його переможцем та укладено з ним договір від 25.02.2026 № 50.
Щодо невизначеності та необґрунтованості зобов`язальної частини висновку, складання висновку за завершеною процедурою.
Позивач зазначає, що висновок є таким, що складений з істотними порушеннями норм чинного законодавства України. Висновок не відповідає вимогам статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII, Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020 р., а також загальним принципам адміністративного права - законності, пропорційності та правової визначеності.
З такою позицію позивача не можливого погодитися виходячи з наступного.
Відповідно до п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Форму висновку та порядок його заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі - Порядок № 552).
Відповідно до п.п.1,3 розділу III Порядку № 552 у п.1 констатуючої частини висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України.
Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Відповідно до п.2 Розділу III Порядку № 552 у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
Відповідно до п.З Розділу III Порядку № 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
У оскаржуваному висновку Управлінням зазначено: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-У11І Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору від 25.02.2026 № 50 у відповідність до вимог законодавства, а у разі неможливості усунення порушень, шляхом припинення зобов`язань за договором від 25.02.2026 № 50 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».
Даний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акту на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано можливий шлях усунення порушень.
Відповідно до ст. 8 Закону № 922 протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
При цьому ст. 8 Закону № 922 визначено порядок дій Замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі.
Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту ст. 8 Закону № 922, саме Замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Відповідно до ст. 8 Закону № 922 замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Що Замовником зроблено не було.
Відтак, вибір способу усунення порушення, як і його нормативно-правове обґрунтування, чинним законодавством покладено на посадових осіб об`єкта контролю, а не на орган державного фінансового контролю, оскільки зазначення конкретних чи чітко визначених способів (шляхів) усунення виявлених за результатами моніторингу закупівлі порушень може обмежити право вибору об`єкта контролю у застосуванні інших способів усунення порушень, які встановлені законодавством та які б максимально захищали його права.
Оскільки, вибір способу усунення порушення, як і його нормативно- правове обґрунтування, чинним законодавством покладено на посадових осіб об`єкта контролю, а не на орган державного фінансового контролю, то Позивач не позбавлений можливості вжити інших заходів, які на думку Позивача можуть бути більш ефективними, або надати аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У постанові від 17 листопада 2022 року по справі №620/6135/20 Верховним Судом зазначено, що Порядком № 552 визначено форму та зміст висновку, який складається за наслідками моніторингу публічних закупівель.
Так, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 Розділу II має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Враховуючи приписи частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII, законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону №922 саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Аналогічний правовий висновок сформовано Верховним Судом у постанові від 09 лютого 2023 року у справі № 520/6848/21.
Отже, саме до повноважень замовника належить визначення заходів, які належить здійснити для усунення допущених порушень та прийняття відповідних рішень у випадку неможливості їх усунення.
Слід зазначити, що наведений у оскаржуваному висновку спосіб усунення виявленого порушення повністю узгоджується з правовою позицією Верховного Суду.
Так, Верховний Суд у своїй постанові від 11.04.2024 року по справі №440/17864/21 зазначив, що «чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень.
Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів. Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справу Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором».
Отже, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повністю відповідає вимогам, які висуваються до актів індивідуальної дії, оскільки містить у собі зобов`язання щодо усунення виявлених порушень, яке є пропорційним виявленим порушенням та спрямоване на досягнення легітимної мети діяльності органу державного фінансового контролю.
Як вбачається зі змісту висновку, Офісом було конкретизовано, яких саме заходів має вжити Позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість, визначеність та конкретизованість.
Неможливість зрозуміти позивачем спосіб усунення виявлених порушень не може бути підставою для скасування оскарженого висновку і може слугувати підставою для звернення до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку, відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону №922.
Крім того, позивач вважає, що оскільки Договір укладено до дати складання висновку, то вимога про «усунення порушень» є фактично безпредметною.
З вказаною позицію позивача не можливо погодитися. 
Слід зазначити, що позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 29.11.2023 року у справі №200/5201/22, підтверджує правомірність дій органів державного фінансового контролю, навіть щодо проведення моніторингу після формального закінчення строку дії договору, за умови відсутності звіту про його виконання в електронній системі закупівель.
Верховний Суд наголосив, що моніторинг процедури закупівлі може здійснюватися протягом усього періоду проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії, а належним підтвердженням факту виконання договору є опублікований у системі "Prozorro" звіт про виконання договору.
Відсутність такого звіту на момент початку моніторингу свідчить про те, що строк дії договору вважається таким, що не закінчився, і, відповідно, орган державного фінансового контролю має право здійснювати моніторинг такої закупівлі.
Таким чином, якщо замовником не оприлюднено звіт про виконання договору, Держаудитслужба обгрунтовано вважає, що договір залишається чинним, а отже, має повноваження вимагати усунення виявлених порушень, у тому числі шляхом припинення зобов`язань за таким договором у встановленому законодавством порядку.
Зазначимо, що виявлені Офісом порушення не носять формальний характер, оскільки ґрунтуються на законодавчих вимогах, які не було дотримано Замовником, а тому оскаржуваний висновок складений Відповідачем обґрунтовано та розсудливо, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а також пропорційно тобто з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
А отже, за викладених обставин, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-22-012841-a є таким, що винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.
Отже, позивачем у позові не спростовано виявленого Офісом порушення, що свідчить про обґрунтованість висновку відповідача та його доведеність.
Зважаючи на виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель у сукупності, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2026-01-22-012841-a від 14.04.2026 року є обґрунтованим і таким, що прийнято з врахуванням всіх істотних обставин і оприлюднено в межах наділених повноважень та з дотриманням вимог законодавства.
Відтак, аргументи та доводи позовної заяви не спростовують встановлених Державною аудиторською службою України порушень, допущених Замовником під час проведення процедури закупівлі. Зміст висновку повністю відповідає вимогам чинного законодавства та фактичним обставинам справи, які мали місце при розгляді питання дотримання Замовником вимог Закону № 922 та Особливостей під час проведення процедури закупівлі.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, отже вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
Зважаючи на те, що у задоволенні позову суд відмовляє, судові витрати відповідно до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не розподіляються.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі – відмовити повністю.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя С. В. Прудник