Справа № 309/3026/24

П О С Т А Н О В А
Іменем України

30 червня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.
суддів: Джуги С.Д., Кожух О.А.
за участю секретаря судового засідання: Тайстри І.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Хустської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 12 лютого 2026 року про залишення без розгляду позовної заяви, постановлену головуючим суддею Піцур Я.Я., в справі за позовом Хустської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації до Вишківської селищної ради, ОСОБА_1 , третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння
встановив:
У червні 2024 року Хустська окружна прокуратура, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації звернулась до суду із позовом до Вишківської селищної ради, ОСОБА_1 , третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння.
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 21.06.2024 відкрито провадження у цій справі.
23.10.2025 прокурором подано заяву про зміну предмету позову, яка була прийнята судом. Відповідно до вказаної заяви, прокурор просить витребувати на користь Закарпатської обласної державної адміністрації із чужого незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку із кадастровим номером 2125355300:03:001:0094, площею 0,16 га.
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2026 року залишено без руху позовну заяву, надавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, а саме - долучення експертно-грошової оцінки земельної ділянки із кадастровим номером 2125355300:03:001:0094, площею 0,16 га, чинної на дату подання позовної заяви, та внесення на депозитний рахунок Хустського районного суду Закарпатської області прокурором або Закарпатською обласною державною адміністрацією, в інтересах якої поданий даний позов, грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.
Цією ухвалою також повідомлено прокурора та Закарпатську обласну державну адміністрацію про необхідність усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали та роз`яснено, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява буде залишена без розгляду.
Копію ухвали прокурор Хустської окружної прокуратури отримав 29.01.2026 про що розписався на обкладинці справи, представник Закарпатської обласної державної адміністрації отримав копію ухвали 29.01.2026 року яку учасник системи «Електронний суд». Впродовж встановленого законом строку прокурором Хустської окружної прокуратури Закарпатської області або Закарпатською обласною державною адміністрацією, в інтересах якої поданий даний позов, не надано до суду будь-яких доказів на виконання ухвали суду від 28.01.2026 року.
06.02.2026 через підсистему «Електронний Суд» прокурором Хустської окружної прокуратури було подано заяву про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 28.01.2026 про залишення позовної заяви без руху, в яких просить суд продовжити розгляд справи по суті, вважає, що застосування на даній стадії судового розгляду справи Закону № 4292-ІХ є безпідставними.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 12 лютого 2026 року позов Хустської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації до Вишківської селищної ради, ОСОБА_1 , третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки, залишено без розгляду.
У апеляційній скарзі Хустська окружна прокуратура, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для застосування Закону № 4292-ІХ щодо проведення позивачем експертно-грошової оцінки земельної ділянки із кадастровим номером 2125355300:03:001:0094, площею 0,16 га та внесення на депозитний рахунок Хустського районного суду Закарпатської області прокурором або Закарпатською обласною державною адміністрацією, в інтересах якої поданий даний позов, грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.
Оскільки прокурор не є власником майна, а тому в останнього відсутні законні повноваження та практична можливість замовити оцінку спірного майна станом на час пред`явлення позову, оскільки конкурс на визначення оцінювача не проведено, бюджетне фінансування на вказані цілі відсутнє, питання надання ретроспективної оцінки також законодавцем не врегульовано.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така підлягає задоволенню, виходячи з наступних доводів.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступного.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі (ч. 3 та 4 ст. 3 ЦПК України).
Частиною 1 статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 09.04.2025 частину четверту статті 177 ЦПК України доповнено абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».
У пункті 2 розділу II Прикінцеві і перехідні положення Закону № 4292-IX зазначено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.
Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 21 червня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом керівника Хустської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації до Вишківської селищної ради, ОСОБА_1 , третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння та призначено підготовче засідання у справі на 22 липня 2024 о 10 год. 00 хв. у залі судових засідань Хустського районного суду.
Але, ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2026 року залишено без руху позовну заяву та надано позивачу строк для усунення виявлених недоліків, а саме - долучення експертно-грошової оцінки земельної ділянки із кадастровим номером 2125355300:03:001:0094, площею 0,16 га, чинної на дату подання позовної заяви та внесення на депозитний рахунок Хустського районного суду Закарпатської області прокурором або Закарпатською обласною державною адміністрацією, в інтересах якої поданий даний позов, грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.
Та 06.02.2026 прокурором Хустської окружної прокуратури було подано заяву про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 28.01.2026 про залишення позовної заяви без руху, в яких просить суд продовжити розгляд справи по суті, вважає, що застосування на даній стадії судового розгляду справи Закону № 4292-ІХ є безпідставними.
Проте, ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 12 лютого 2026 року позов Хустської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації до Вишківської селищної ради, ОСОБА_1 , третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки, залишено без розгляду.
Однак, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такою позицією суду першої інстанції з огляду на наступне.
09.04.2025 набрав чинності Закон України №4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача».
Цим Законом було внесено зміни в ч. 4 ст. 177 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України.
Так, частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено: до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.
Частину 2 статті 185 ЦПК України доповнено наступним: Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.
В прикінцевих та перехідних положення Закону №4292-ІХ зазначено, що такий має зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.
Статтею 58 Конституції України закріплено один з найважливіших принципів юриспруденції - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Згідно частини 3 та 4 статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.
Тобто, за загальним правилом ті факти та правовідносини, які мали місце до набрання чинності законодавчих змін будуть врегульовані законом, який діяв на час настання тих подій.
Проаналізувавши прикінцеві та перехідні положення Закону №4292-ІХ, слід констатувати, що такі мають зворотну дію в часі саме в двох випадках: в умовах та порядку компенсації та щодо обчислення та перебігу граничного строку, які по своїй суті є нормами матеріального права.
Водночас, законодавством не передбачено, що положення процесуального закону, а саме ч. 4 ст. 177 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, мають зворотну дію в часі.
Тому, доводи апеляційної скарги про незворотність норми Закону №4292-ІХ щодо процесуальних норм є обґрунтованими.
Близьких за змістом обставин дійшов і Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 10 червня 2026 року у справі № 399/296/25, які колегія суддів також враховує.
Таким чином, суд першої інстанції прийшов до помилкових висновків щодо залишення позовної заяви без руху та в подальшому – визнання неподаною та повернення позовної заяви, оскільки не врахував, що норми Закону №4292-ІХ мають зворотну дію в часі саме щодо матеріальних норм, однак не щодо процесуальних, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням такої до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.
Враховуючи наведе та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, апеляційний суд

ухвалив:
апеляційну скаргу Хустської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Закарпатської обласної військової адміністрації, задовольнити.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 12 лютого 2026 року про залишення без розгляду позовної заяви скасувати та направити дану справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня ухвалення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 липня 2026 року.

Головуючий: 

Судді: