Справа № 643/12103/21
Провадження № 2/643/54/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2026   м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Харченко А.М.
за участю секретарів - Іщенко Ю.Д., Риндіч О.Б., Пантак В.О. 
представника позивача - адвоката Головіної О.С., 
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно,  

в с т а н о в и в:

05.07.2021 позивач ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Головіної О.С., звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою до неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , в якій просила звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 04 травня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кернес Я.А., а саме нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності від 02.02.2016 року, реєстраційний номер № НОМЕР_1 , видане відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Виконавчого комітету Харківської міської ради та зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 02.03.2016р., для задоволення вимог ОСОБА_1 , які виникли на підставі Договору позики від 04 травня 2018 року по сплаті суми боргу за договором позики у розмірі 130735 грн. 50 коп. Встановити спосіб реалізації нерухомого майна предмету іпотеки за зазначеним договором шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з дотриманням Закону України «Про іпотеку». В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що ОСОБА_1 04.05.2018 року позичила грошові кошти у розмірі 142735 грн. 50 коп., що на момент укладення договору позики складало 5450,00 доларів США ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Договір позики було нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А. Згідно з пунктом 1 договору позики, ОСОБА_4 зобов`язався повернути грошові кошти на суму 142735,50 грн., що на момент укладення договору позики за згодою сторін складало еквівалент 5450,00 доларів США не пізніше 04.08.2018 року. З метою забезпечення виконання зобов`язань за договором позики між позивачем та ОСОБА_4 було укладено іпотечний договір 04.05.2018 року, згідно з яким останній передав в іпотеку нерухоме майно: квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Предмет іпотеки - двокімнатна квартира житловою площею 48,9 кв.м, загальною площею 33 кв.м. В передбачений договором позики строк ОСОБА_4 грошові кошти не повернув. Розмір заборгованості складає 130735 грн. 50 коп. Розрахунок: 25.05.2018 року сплачено 3950 грн., 04.06.2018 року - 3950 грн., 21.06.2018 року - 2100 грн., 22.08.2018 року - 2000 грн., а всього 12000 грн. Основна сума позики 142735,50 грн. - 12000=130735 грн. 50 коп. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. Після смерті ОСОБА_4 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трофименко Є.В. заведена спадкова справа №12/2019 на майно померлого ОСОБА_4 . 18.03.2019 року позивач звернулася до зазначеного приватного нотаріуса Трофименко Є.В. з претензією як кредитор померлого ОСОБА_4 . 19 березня 2019 року на адресу місця проживання спадкоємця ОСОБА_4 приватним нотаріусом було надіслано листа, в якому викладено зміст претензії. Нотаріус відмовила ОСОБА_1 в наданні інформації хто безпосередньо є спадкоємцем померлого ОСОБА_4 та адресу його місця проживання, посилаючись на нотаріальну таємницю. 05.07.2021 приватний нотаріус Трофименко Є.В. на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова про забезпечення доказів, повідомила, що спадкоємцем померлого ОСОБА_4 є малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від імені якого 14 березня 2019 року звернулась із заявою про прийняття спадщини його мати ОСОБА_3 . На теперішній час свідоцтво про право на спадщину, що залишилася після смерті ОСОБА_4 , в тому числі і на квартиру АДРЕСА_1 нікому не видано, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира зареєстрована за ОСОБА_4 . 
Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.07.2021, справу передано на розгляд судді Горбунової Я.М.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 06.07.2021 відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
22.11.2021 законний представник неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи. 
25.01.2022 законний представник неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради. 
Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 01.06.2023 зазначену цивільну справу передано за підсудністю на розгляд до Московського районного суду м. Харкова.
Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2023, справу передано на розгляд судді Харченко А.М.
Ухвалою суду від 16.06.2023 цивільна справа прийнята до провадження, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року клопотання  законного представника неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 , 2012 року народження, - ОСОБА_3 задоволене. Залучено до участі в розгляді цивільної справи в якості третьої особи Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради. 
Ухвалою суду від 01 листопада 2023 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Головіної Олени Сергіївни про забезпечення доказів задоволено. Витребувано з архіву Московського районного суду м. Харкова цивільну справу № 643/11127/21 (провадження № 2-з/643/145/21) за заявою ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позову. Продовжено підготовче судове засідання у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно. 
Ухвалою суду від 21 лютого 2024 року клопотання законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задоволене. Призначено по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно судово-почеркознавчу експертизу. Зобов`язано позивача ОСОБА_1 надати для проведення експертизи оригінали наступних документів: Договір позики від 4 травня 2018 року, укладений мж ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , Іпотечний договір від 04.05.2018 року, укладеному між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , Заяву приватного нотаріуса ХМНО Кернес Я.А. від 4.05.2018 року нібито підписану ОСОБА_4 . Зобов`язано законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оплату за проведення експертизи покласти на законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та роз`яснено сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
17.04.2024 представником позивача - адвокатом Головіною О.С. надані суду оригінали наступних документів: Договір позики від 4 травня 2018 року, укладений мж ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , Іпотечний договір від 04.05.2018 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
23.04.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Головіної О.С. про відновлення провадження по справі для розгляду заяви позивача про витребування доказів.
Ухвалою суду від 01.05.2024 поновлено провадження у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно, призначене підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 16 липня 2024 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Головіної Олени Сергіївни про забезпечення доказів задоволене. Витребувано з Харківського обласного державного нотаріального архіву оригінал заяви ОСОБА_4 , що написана на ім`я приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А. про отримання ОСОБА_4 від ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 142735,50 грн., що на момент укладання договору позики за згодою сторін складає еквівалент 5450 доларів США за договором позики, укладеним 04 травня 2018 року та посвідченого Кернес Я.А. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, за реєстром № 283. Продовжено підготовче судове засідання у цивільній справі.
24.07.2024 до суду надійшло повідомлення від 10.07.2024 Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» про неможливість надання висновку експерта № 2853 за цивільною справою № 643/12103/21, посилаючись на те, що відповідно до статті 72 ЦПК України, ст. 13 Закону України «Про судову експертизу» та пп. 2.1, 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями), 16.04.2024 експертом заявлено клопотання про надання оригіналів досліджуваних документів, вільних зразків підпису та почерку ОСОБА_4 . Разом з клопотанням експерта на адресу суду направлені цивільна справа № 643/12103/21, справа № 643/11127/21, рахунок вартості робіт по проведенню експертизи. Оскільки зазначені вимоги експерта не виконані, повідомили про неможливість надання висновку.
На виконання ухвали суду 12.09.2024 надійшло повідомлення Харківського обласного державного нотаріального архіву, в якому зазначено, що архівом перевірена наявність запитуваних документів, за результатами пошуку повідомляють, що за наявними даними, згідно з документами фонду №228 «Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кернес Яна Анатоліївна» виявлено наступне:
В справі «Інші договори (засновницькі договори, установчі акти, договори відчуження рухомого майна, оренди, позики, управління майном тощо). Том 2» зберігається перший примірник договору позики, посвідчений 04 травня 2018 року за реєстровим №283 від імені ОСОБА_1 (Позикодавець) та ОСОБА_4 (Позичальника), а також документи, на підставі яких його було посвідчено. До договору позики долучено заяву ОСОБА_4 , зареєстровану приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А. 04.05.2008 року за вхідним № 187/02-10 про отримання ОСОБА_4 від ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 142735,50 грн., що на момент укладання договору позики за згодою сторін складає еквівалент 5450 доларів США. 
Щодо надання оригіналу документу повідомили, що Законом України «Про нотаріат» визначено, що вилучення (виїмка) документів, що передані нотаріусу на зберігання в порядку, передбаченому цим Законом, не допускається. Такі документи можуть бути надані суду за мотивованою постановою суду тільки для огляду і повинні бути повернуті судом негайно після огляду (ст.8-1).
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Головіна О.С. направила суду письмову заяву, в якій просила повернути справу № 643/12103/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , законний представник неповнолітнього відповідача ОСОБА_3 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно до Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України для проведення судово-почеркознавчої експертизи за клопотанням законного представника неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , що призначена ухвалою суду від 21.02.2024 року. Також просила зобов`язати Харківський обласний державний нотаріальний архів на вимогу суду надати експертові Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України для дослідження оригіналу заяви ОСОБА_4 , що написана на ім`я приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А., про отримання ОСОБА_4 від ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 142735,50 грн., що на момент укладання договору позики за згодою сторін складає еквівалент 5450 доларів США за договором позики, укладеним 04 травня 2018 року та посвідченого Кернес Я.А. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, за реєстровим номером №283. 
Ухвалою суду від 14 листопада 2024 року клопотання законного представника неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задоволено. Призначено по цивільній справі судово-почеркознавчу експертизу, проведення доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України. Зобов`язано позивача ОСОБА_1 надати для проведення експертизи оригінали наступних документів: Договір позики від 4 травня 2018 року, укладений мж ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , Іпотечний договір від 04.05.2018 року, укладеному між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , заяву приватного нотаріуса ХМНО Кернес Я.А. від 4.05.2018 року нібито підписану ОСОБА_4 . Зобов`язано законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зобов`язано Харківський обласний державний нотаріальний архів надати експертові Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України для дослідження: оригінал заяви ОСОБА_4 , що написана на ім`я приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А. 04.05.2018 за вхідним № 187/02-10, про отримання ОСОБА_4 від ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 142735,50 грн., що на момент укладання договору позики за згодою сторін складає еквівалент 5450 доларів США за договором позики, укладеним 04 травня 2018 року та посвідченого Кернес Я.А. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, за реєстровим номером №283. Оплату за проведення експертизи покласти на законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та роз`яснені сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
03.02.2025 до суду надійшло клопотання від 31.01.2025 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи № 862, в якому експерти просили надати оригінал досліджуваного документа, а саме, оригінал заяви від імені ОСОБА_4 від 04.05.2018, вільні зразки підпису (20-25) та почерку (на 20-25 арк.) ОСОБА_4 в різнохарактерних документах (оригінали): пенсійній та особовій справах, трудовій книжці, паспортах, заявах про видачу паспорту (Форма № 1), посвідченнях, військового квитку, розписках, договорах, довіреностях, заповітах, заявах, листах, листівках, квитанціях, блокнотах, щотижневиках, в особистих записах і т.п. Також просили задовольнити клопотання експерта та сплатити рахунок вартості робіт по проведенню почеркознавчої експертизи у термін 45 календарних днів з дня їх направлення. 
Судом на ім`я законного представника малолітнього відповідача - ОСОБА_3 неодноразово поштовими засобами направлялися копії клопотання експерта та рахунку вартості робіт по проведенню експертизи, однак вони повернулися за закінченням терміну зберігання, що підтверджується матеріалами цієї цивільної справи.
08.09.20025 судом поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 14.01.2026 клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Головіної О.С. задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Трофименко Є.В. інформацію про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .
Ухвалою суду від 19.05.2026 закрите підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Головіна О.С. підтримала позовні вимоги позивача в повному обсязі, посилаючись на вищенаведене, та просила позов задовольнити в повному обсязі. Крім того, надала суду письмові пояснення, в яких зазначила, що малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 . Правочин, що вчинений батьками (усиновлювачами) стосовно нерухомого майна, право власності на яке чи право користування яким мають діти, за відсутності обов`язкового попереднього дозволу органу опіки та піклування може бути визнаний судом недійсним (частина шоста статті 203, частина перша статті 213 ЦК України) за умови, якщо буде встановлено, що оспорюваний правочин суперечить правам та інтересам дитини, - звужує обсяг існуючих майнових прав дитини та/або порушує охоронювані законом інтереси дитини, зменшує або обмежує права та інтереси дитини щодо жилого приміщення, порушує гарантії збереження права дитини на житло. Сам по собі факт відсутності обов`язкового попереднього дозволу органу опіки та піклування на укладення оспорюваного правочину не є безумовною підставою для визнання його недійсним. Іпотечний договір укладено між позивачкою та ОСОБА_4 04.05.2018 року, згідно з яким останній передав в іпотеку нерухоме майно: квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , з метою забезпечення виконання зобов`язань за Договором позики від 04.05.2018 року. На час передачі майна в іпотеку малолітній ОСОБА_2 не мав права користування або права власності на зазначену вище квартиру. Стаття 17 Закону України «Про іпотеку» визначає підстави для припинення іпотеки, серед яких немає такої як смерть іпотекодавця, оскільки за змістом частини першої статті 1282 ЦК України та частини першої статті 23 Закону України «Про іпотеку», у разі переходу права власності на предмет іпотеки в порядку спадкування іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, який як спадкоємець набуває статусу іпотекодавця. Отже, іпотека у зв`язку з фактом набуття її предмета у власність спадкоємцями боржника-іпотекодавця не припиняється. Відсутність згоди органу опіки та піклування на звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , не може перешкоджати іпотекодержателю для реалізації його прав, передбачених Договором та Законом. Згода органу опіки та піклування потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають користуватись чи володіти діти, а не коли право на іпотечне майно виникло після укладення договору іпотеки (наприклад, набуття права на спадщину, яка є іпотечним майном). 
Відповідача  ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, в тому числі через оголошення на офіційному сайті Судової влади України, в судові засідання на неодноразові виклики не з`явилася, причини неявки не повідомила. Однак в клопотанні про призначення почеркознавчої експертизи зазначила, що в процесі ознайомлення з матеріалами справи у неї виникли сумніви стосовно справжності підпису її батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у документах, що були додані до позовної заяви, а саме: у договорі позики, іпотечному договорі та заяві від 4 травня 2018 року. Крім того, просила залучити в якості третьої особи Департамент служб у справах дітей (т. 1 а.с. 43-44, 54, 55). Відзив на позов не надала.
Третя особа - Департамент служб у справах дітей направив суду пояснення, в яких зазначили, що зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звертається з вимогою звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме - нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , власником якого, після прийняття спадщини буде малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивачем не зазначено, де, після реалізації майна, буде мешкати малолітня дитина, або чи є у власності дитини та її батьків інше майно. Враховуючи викладене, заперечують проти задоволення позовних вимог, вважаючи їх такими, що суперечать закону та порушують права та охоронювані законом інтереси малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цієї справи, цивільної справи № 643/11127/21 та надані докази в їх сукупності, прийшов до наступного.
Судом встановлені такі факти та відповідні ним правовідносини.
Судовим розглядом встановлено, що 04.05.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 укладений Договір позики, згідно з яким ОСОБА_1 позичила грошові кошти у розмірі 142735 грн. 50 коп., що на момент укладення договору позики складало 5450,00 доларів США, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Договір позики було нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кернес Я.А., зареєстровано в реєстрі за № 283. 
Згідно з пунктом 1 договору позики, ОСОБА_4 зобов`язався повернути грошові кошти на суму 142735,50 грн., що на момент укладення договору позики за згодою сторін складало еквівалент 5450,00 доларів США, не пізніше 04.08.2018 року. 
В забезпечення виконання зобов`язань за договором позики між позивачем та ОСОБА_4 було укладено іпотечний договір 04.05.2018 року, згідно з яким останній передав в іпотеку нерухоме майно: квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Як зазначено в Іпотечному договорі. предмет іпотеки - двокімнатна квартира житловою площею 48,9 кв.м, загальною площею 33 кв.м. 
В передбачений договором позики строк ОСОБА_4 грошові кошти не повернув. 
Розмір заборгованості складає 130735 грн. 50 коп. Розрахунок заборгованості: 25.05.2018 року сплачено 3950 грн., 04.06.2018 року - 3950 грн., 21.06.2018 року - 2100 грн., 22.08.2018 року - 2000 грн., а всього 12000 грн. Основна сума позики 142735,50 грн. - 12000=130735 грн. 50 коп. Таким чином, непогашена сума боргу за Договором позики від 04 травня 2018 року становить 130735 грн. 50 коп.
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, яка міститься в наданій приватним нотаріусом Трофименко Є.В. копії матеріалів спадкової справи № 12/2019, яка міститься у цивільній справі № 643/11127/21. 
Після смерті ОСОБА_4 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трофименко Є.В. заведена спадкова справа №12/2019 на майно померлого ОСОБА_4 . 
18.03.2019 року позивач звернулася до зазначеного приватного нотаріуса Трофименко Є.В. з претензією як кредитор померлого ОСОБА_4 . 
19 березня 2019 року на адресу місця проживання спадкоємця ОСОБА_4 приватним нотаріусом було надіслано листа, в якому викладено зміст претензії. Нотаріус відмовила ОСОБА_1 в наданні інформації хто безпосередньо є спадкоємцем померлого ОСОБА_4 та адресу його місця проживання, посилаючись на нотаріальну таємницю. 
05.07.2021 приватний нотаріус Трофименко Є.В. на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова про забезпечення доказів, повідомила, що спадкоємцем померлого ОСОБА_4 є малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від імені якого 14 березня 2019 року звернулась із заявою про прийняття спадщини його мати ОСОБА_3 . 
Як вбачається з матеріалів спадкової справи - син померлого ОСОБА_5 , 1975 року народження, від прийняття спадщини за законом відмовився на користь онука спадкодавця, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
На теперішній час свідоцтво про право на спадщину, що залишилася після смерті ОСОБА_4 , в тому числі і на квартиру АДРЕСА_1 нікому не видано, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно спірна квартира зареєстрована за ОСОБА_4 . 
Згідно з позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц, відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).
Отже, спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є власником із часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.
Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.
У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном з використанням способів, визначених у гл. 29 ЦК України. 
Згідно з довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб Реєстру територіальної громади міста Харкова від 08.07.2021, за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстровані: ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (т.1 а.с. 24).
Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. 
Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ч.1 ст. 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.
Статтею 572 ЦК України унормовано, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Відповідно до положень ст. 589 ЦК України, у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави.
За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
Згідно з ч.1, 2, 5 ст. 590 ЦК України, звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом.
Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.
У разі часткового виконання боржником зобов`язання, забезпеченого заставою, право звернення на предмет застави зберігається в первісному обсязі.
Статтею 599 ЦК України унормовано, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Згідно з ст. 17 Закону України «Про іпотеку», іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; примусове відчуження земельної ділянки, іншого нерухомого майна відповідно до статті 14-1 Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану; з інших підстав, передбачених цим Законом.
За змістом частини першої статті 1282 ЦК України та частин першої - третьої статті 23 Закону України «Про іпотеку», у разі переходу права власності (права господарського відання, спеціального майнового права) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна навіть у випадку, якщо до відома набувача не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.
Особа, до якої перейшло право власності (право господарського відання, спеціальне майнове право) на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права та несе всі його обов`язки за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки.
Якщо право власності (спеціальне майнове право) на предмет іпотеки переходить до спадкоємця фізичної особи - іпотекодавця, такий спадкоємець не несе відповідальності перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання, але в разі його порушення боржником відповідає за задоволення вимоги іпотекодержателя в межах вартості предмета іпотеки.
Пунктом 12 Іпотечного договору передбачено застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя в позасудовому порядку відповідно до вимог ст.ст. 37, 38 Закону України «Про іпотеку». 
Відповідно до вимог Іпотечного договору, визначені Договором способи задоволення вимог Іпотекодержателя не перешкоджають застосувати інші встановлені Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. 
Згідно з ч.4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Відповідно до положень ст. 39 Закону України «Про іпотеку», у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки.
У разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
Згідно з вимогами ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Як зазначалося вище, ухвалою суду від 21 лютого 2024 року клопотання законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задоволене. Призначено по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_3 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на іпотечне майно судово-почеркознавчу експертизу. Зокрема зобов`язано законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оплату за проведення експертизи покласти на законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та роз`яснено сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
Ухвалою суду від 14 листопада 2024 року повторно задоволено клопотання законного представника неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 . Призначено по цивільній справі судово-почеркознавчу експертизу, проведення доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України. Зокрема зобов`язано законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оплату за проведення експертизи покладено на законного представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та роз`яснені сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
03.02.2025 до суду надійшло клопотання експерта від 31.01.2025 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи № 862, в якому просили надати оригінал досліджуваного документа, а саме, оригінал заяви від імені ОСОБА_4 від 04.05.2018, вільні зразки підпису (20-25) та почерку (на 20-25 арк.) ОСОБА_4 в різнохарактерних документах (оригінали): пенсійній та особовій справах, трудовій книжці, паспортах, заявах про видачу паспорту (Форма № 1), посвідченнях, військового квитку, розписках, договорах, довіреностях, заповітах, заявах, листах, листівках, квитанціях, блокнотах, щотижневиках, в особистих записах і т.п. Також просили задовольнити клопотання експерта та сплатити рахунок вартості робіт по проведенню почеркознавчої експертизи у термін 45 календарних днів з дня їх направлення. 
Судом на ім`я законного представника малолітнього відповідача - ОСОБА_3 неодноразово направлялися копії клопотання експерта та рахунку вартості робіт по проведенню експертизи, однак вони повернулися за закінченням терміну зберігання, що підтверджується матеріалами справи.
Таким чином, представник неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ухилилася від проведення судово-почеркознавчої експертизи та суд вважає, що підтвердила факт існування боргу між нині померлим ОСОБА_4 перед ОСОБА_1 .
Крім того, визнання боржником ОСОБА_4 боргу за Договором позики від 04 травня 2018 року підтверджується його частковим погашенням, як зазначено позивачем та підтверджується випискою з банківського рахунку.
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Стаття 39 Закону України «Про іпотеку» передбачає можливість реалізації предмета іпотеки за рішенням суду.
Звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду є кінцевою стадією виконання рішення суду, а тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, право користування якою належить дитині, законом не вимагається. Така згода потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають право користуватись чи володіти діти, а не при виконанні рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, коли дії по реєстрації місця проживання дітей вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки).
Місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає (частина четверта статті 29 ЦК України). Цьому кореспондує абзац другий частини другої статті 13 Закону України від 11 грудня 2003 року № 1382-IV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (в редакції, чинній на момент виникнення відповідних правовідносин, далі - Закон про вільне пересування).
Місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою (частини перша та третя статті 160 СК України).
Статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян та безпритульних дітей» передбачено, що держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна. Неприпустиме зменшення або обмеження прав та інтересів дітей під час вчинення будь-яких правочинів щодо жилих приміщень. Органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону. Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону.
За змістом цієї норми закону, а також статей 17, 18 Закону України «Про охорону дитинства», статті 177 СК України дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах - обов`язок батьків. З метою гарантування декларованого державою пріоритету інтересів дитини закон передбачає додаткові засоби контролю з боку держави за належним виконанням батьками своїх обов`язків, установлюючи заборону для батьків малолітньої дитини вчиняти певні правочини щодо її майнових прав без попереднього дозволу органу опіки та піклування.
Системний аналіз статті 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», статті 17 Закону України «Про охорону дитинства» дає підстави для висновку про те, що попередній дозвіл органу опіки та піклування при відчуженні нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким, в разі використання його як житла, має дитина, надається лише в разі, коли власниками відчужуваного майна є батьки або особи, які їх замінюють, а також коли останні укладають угоди від імені неповнолітніх.
Чинним законодавством не передбачено обмежень при реалізації права власника на розпорядження майном в залежності від того чи мають право на користування ним інші особи, зокрема, малолітні, якщо власник не є їх батьком (матір`ю) або ж особою, яка замінює останніх.
Зазначені висновки викладені в Постанові Верховного Суду від 09 лютого 2022 року у справі № 335/4107/15; у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 754/15589/14-ц.
Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований разом зі своєю мамою ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 .
Враховуючи вищенаведене, суд вважає позовні вимоги позивача ОСОБА_1 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. 
Відповідно до положень ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на наведене, суд стягує з ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1307 грн. 35 коп., що підтверджені відповідним платіжним документом (т.1 а.с.1).  Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.
Звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 04 травня 2018 року, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кернес Я.А., а саме нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі Свідоцтва про право власності від 02.02.2016 року, реєстраційний №5-16-302418, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Виконавчого комітету Харківської міської ради та зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 02.03.2016 р., для задоволення вимог ОСОБА_1 , які виникли на підставі Договору позики від 04 травня 2018 року по сплаті суми боргу за договором позики у розмірі 130735 грн. 50 коп. 
Встановити спосіб реалізації нерухомого майна - предмету іпотеки за зазначеним договором шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах, у тому числі в формі електронних торгів за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій в межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з дотриманням Закону України «Про іпотеку».  
Стягнути з ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1307 (одна тисяча триста сім) грн. 35 коп. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення буде складений не пізніше десяти днів.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 ;

Третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, адреса: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, ЄДРПОУ 26489104.

Суддя Харченко А.М.