№ 207/475/25 
№ 2/207/61/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2026 року м.Кам`янське
Південний районний суд міста Кам`янського у складі:
головуючого судді Бушанської О.В.
за участю секретаря судового засідання Трохименко К.О.,
позивача ОСОБА_1 
представника позивача ОСОБА_2 
відповідача ОСОБА_3 
представника відповідача ОСОБА_4 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу 
за позовом ОСОБА_1 
до ОСОБА_3 
третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Кам`янської міської ради в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради 
про визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Кам`янської міської ради в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради про визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною, в якому просить:
- зобов`язати ОСОБА_3 не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- визначити ОСОБА_1 спосіб у вихованні та спілкуванні з донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- з 15:00 годин по 19:00 годин неділі кожного другого та четвертого тижня кожного місяця;
- з 12:00 годин по 20:00 годину кожного року в день народження батька ОСОБА_1 ; баби ОСОБА_6 ;
- у святкові дні кожного непарного року (2025, 2027, 2029, 2031 і т.д.): з 10:00 годин 31 грудня по 21:00 годину 01 січня; з 10:00 годин 7 січня по 21:00 годину 08 січня; з 10:00 годин по 20:00 годин 8 березня; з 10:00 годин 01 травня по 21:00 годин 02 травня; з 10:00 годин по 20:00 годин на Пасху (Великдень) та Трійцю;- 5 днів поспіль з 11:00 годин першого дня по 18:00 годин п`ятого дня в період канікул, починаючи з першого дня канікул;
- на період відпустки батька ОСОБА_1 з 11:00 годин першого дня відпустки по 18:00 годин останнього дня відпустки, без присутності матері ОСОБА_3 , на нейтральній території та/або за місцем проживання батька, родичів дитини.
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що після розірвання шлюбу між сторонами, дитина залишилась проживати з відповідачем, проте відповідач не допускає позивача до спілкування з дитиною та забороняє йому приймати участь у вихованні доньки ОСОБА_5 . Такою неправомірною поведінкою відповідач грубо порушує права позивача та права дитини, яка позбавлена права спілкування із батьком, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх і дитини права.
У відзиві на позовну заяву відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування своєї правової позиції відповідач зазначає, вона ніколи не чинила перешкод у спілкування дитини з батьком, натомість позивач тривалий час ухилявся від обов`язків по вихованню доньки, матеріально її не забезпечував, долею та життям дитини не цікавився. Позивач ухилявся від обов`язку утримання доньки та має заборгованість по аліментам. Вироком Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29.10.2024, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КК України. На даний час дитина проживає разом з відповідачкою та знаходиться на повному її утриманні. Згідно з характеристиками, наданими педагогами навчальних закладів та гуртків, які відвідує дитина, її вихованням, навчанням та розвитком займається виключно відповідачка. Натомість, батько не приймає участі у вихованні та навчанні доньки, не цікавиться освітніми, творчими успіхами дитини, не приймає участь у матеріальному забезпеченні доньки. Запропонований позивачем спосіб участі у вихованні дитини не відповідає інтересам дитини. Так, дитина ОСОБА_5 навчається у школі та відвідує гуртки, з понеділка до п`ятниці в період часу з 8:30 години до 18:00 години у дитини за розкладом навчання у школі, факультативи та гуртки, у вихідні дні дитина виконує домашні завдання і відповідно має час відпочинку. Крім того, дитина має захворювання дихальних шляхів - бронхіальну астму, що зумовлює дотримання лікування та рекомендацій лікарів. Позивач веде антигромадський спосіб життя, зловживає наркотичними засобами, у зв`язку з чим притягався до адміністративної відповідальності, тому відповідач, як мати дитини, має реальні побоювання щодо зустрічей дитини з батьком, а саме негативного впливу на фізичне та психічне здров`я дитини з його боку. Дитині вже виповнилось сім років, позивача вона останнього разу бачила ще до досягнення однорічного віку, тому не пам`ятає його, не сприймає як батька, зважаючи на що, на теперішній час примушування дитини на спілкування з позивачем може привести до фактичної неможливості виконання рішення суду та негативно позначитися на її вихованні.
Заслухавши пояснення присутніх учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.
З матеріалів справи вбачається, що 02.08.2017 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладеного шлюб, який був зареєстрований Заводським районним у місті Кам`янське відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №334.
Від даного шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішенням Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 20.05.2019 розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, ОСОБА_1 станом на 30.06.2022 має заборгованість у розмірі 125905,91 грн.
Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, ОСОБА_1 станом на 31.07.2024 має заборгованість у розмірі 210931,66 грн.
Вироком Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29.10.2024 у справі №209/7924/24, ОСОБА_1 визнано винуватим у  вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.164 КК України, та призначено йому покарання у виді 2 (двох) років пробаційного нагляду, з покладенням відповідних обов`язків.
Під час ухвалення зазначеного вище вироку, судом встановлено, що у період часу з 18 жовтня 2018 року по 30 червня 2024 року ОСОБА_1 злісно ухилявся від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що призвело до виникнення заборгованості зі сплати таких коштів у розмірі, що сукупно склав суму виплат за 5 років 8 місяців відповідних платежів, а саме у розмірі 207515,16 гривень.
Відповідно до характеристики, виданої 14.08.2024 директором Ліцею №24, ОСОБА_5 , вихованка старшої групи «Квіточки», зарахована до дошкільного підрозділу «Мрія» комунального закладу «Ліцей №24» Кам`янської міської ради з 01.08.2023. Мати, ОСОБА_3 займає активну життєву позицію, відповідально ставиться до виконання своїх материнських обов`язків, взаємодіє з адміністрацією та педагогами закладу на засадах взаєморозуміння та поваги. Батько, ОСОБА_1 , протягом навчального року не приймав участі у матеріальному забезпеченні доньки, її вихованні та розвитку, не цікавиться освітніми, творчими успіхами дитини, побутовими проблемами. Батьківські збори не відвідував, з адміністрацією та педагогами закладу не взаємодіє. 
Відповідно до характеристики, виданої директором ЗДО №7 «Пролісок», ОСОБА_5 відвідувала заклад дошкільної освіти з 01.09.2020 по травень 2022 року. Завжди дитину до дитячого садочка приводила та забирала мати ОСОБА_3 . Інколи забирала з закладу бабусі дитини. Батько ОСОБА_1 з педагогами закладу не контактував, не цікавився розвитком дитини у дитячому садку.
Комунальним закладом «Ліцей №24» Кам`янської міської ради видано довідку від 27.09.2024 №211 в тому, що ОСОБА_1 , батько ОСОБА_5 , не приймає участі у навчанні та вихованні доньки, не спілкується з вчителями, матеріальної допомоги школи не надає. 
Комунальним закладом спеціалізованої мистецької школи №6 Кам`янської міської ради складено характеристику на ОСОБА_5 , з якої вбачається, що мати, ОСОБА_10 , забезпечувала систематичне відвідування занять, вчасно сплачувала за навчання у школі, цікавилася успіхами дитини, допомагала ОСОБА_5 виконувати домашні вправи та завдання, спілкувалася з викладачами закладу та супроводжувала дитину на заняття. Батько, ОСОБА_1 , протягом навчання успіхами дитини не цікавиться, з адміністрацією закладу не спілкувався, за завчання кошти не сплачував.
Комунальним закладом спеціалізованої мистецької освіти «Мистецька школа №1» Кам`янської міської ради складено характеристику на ОСОБА_5 , з якої вбачається, що мати, ОСОБА_3 , забезпечує систематичне відвідування занять у мистецькій школі, вчасно сплачує кошти за навчання, цікавиться досягненнями дитини, спілкується з викладачами. ОСОБА_5 на заняття супроводжує бабусі - ОСОБА_12 . Батько, ОСОБА_1 , у мистецькій школі не з`являвся, з викладачами не спілкувався, кошти за навчання не сплачував. 
Комунальним закладом «Кам`янський фаховий музичний коледж імені Мирослава Скорика» Дніпропетровської обласної ради у характеристиці на ученицю 2-го класу ОСОБА_5 зазначено, що мати, ОСОБА_3 , приймає активну участь у процесі навчання: завжди вчасно, за розкладом, дитина присутня на уроці, завжди має чистий, акуратний одяг, що відповідає розміру, сезону, погодним умовам тощо. Мати серйозно ставиться до навчання дитини та допомагає виконувати домашнє завдання. Всі питання щодо організації процесу навчання, виховання та фінансів вирішуються суто з матір`ю. За період навчання спілкування викладачів з батьком, ОСОБА_1 , особисто або по телефону, не було.
Вчителем логопедом Кравець Л.В. складено характеристику сім`ї ОСОБА_5 , з якої вбачається, що мати, ОСОБА_3 , забезпечує систематичне навчання, створює необхідні умови, допомагає дитині виконувати тренувальні вправи, купує необхідні навчальні посібники та зошити. Батько, ОСОБА_1 , протягом навчання з вчителем не контактував, не цікавився розвитком та успіхами дитини.
Відповідно до характеристики, складеної ФОП ОСОБА_14 , ОСОБА_5 навчалася у дитячому клубі раннього розвитку «ІНФОРМАЦІЯ_5» з квітня 2019 року до грудня 2022 року. Мати, ОСОБА_3 , забезпечувала відвідування навчального клубу, приймала участь на заняттях разом з донькою, відвідувала святкові заходи, сплачувала за навчання. Батько - ОСОБА_1 , за весь період навчання у дитячому клубі не з`являвся, навчання не сплачував, з педагогами зв`язок не підтримував, здібностями доньки не цікавився. 
Вчителем англійської мови Ананьїною Ю.Ф. складено характеристику сім`ї ОСОБА_5 , за змістом якої, мати, ОСОБА_3 , забезпечує систематичне навчання, створює належні умови, купує необхідні навчальні посібники та зошити, займається вихованням та розвитком дитини у повному обсязі. З батьком, ОСОБА_1 , за весь період навчання не зустрічалася, зв`язок не підтримувала, здібностями та знаннями доньки не цікавився.
Постановою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12.12.2023 у справі №209/6611/23, залишеною без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 19.01.2024, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні і адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.
Вказана постанова мотивована тим, що провина ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП підтверджується протоколом серії ААД № 489840 про адміністративні правопорушення від 16.10.2023 року, направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 07.10.2023 року о 13:50 год., де зазначено, що зіниці ока не реагують на світло, виражена пітливість, сухість в порожнині рота, почервоніння очей; актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 24.11.2021 року в графі результатів до якого зазначено наркотичне сп`яніння, від підпису відмовився під відеофіксацію; висновок КНП КМР «МЛ №1» № 580/1 від 07.10.2023 року відносно ОСОБА_1 де зазначено, що він перебуває в стані наркотичного сп`яніння; копією постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД № 273288 від 07.10.2023.
Відповідно до консультаційного висновку спеціаліста №45775 від 28.02.2025, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлений діагноз - астма з переважанням алергічного компонента, алергічний риніт.
Крім того, наявні в матеріалах справи консультаційні висновки спеціаліста свідчать про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , неодноразово встановлений діагноз інший алергічний риніт та призначено відповідне лікування.
Відповідно до довідки ортопеда-травматолога, 27.06.2018 ОСОБА_5 встановлено діагноз дисплазія обох кульшових суглобів 3а.
Згідно з консультативними висновками спеціалістів ОСОБА_5 встановлено діагноз дисплазія тазостегнового суглоба, вальгусні стопи та надані відповідні рекомендації.
Виконавчим комітетом Кам`янської міської ради Дніпропетровської області 13.02.2025 за №8вих-20/129 складено висновок про визначення ОСОБА_1 порядку участі у вихованні малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому орган опіки та піклування виконавчого комітету міської ради вважає: визначити ОСОБА_1 порядок участі у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким чином: друга та четверта субота кожного місяця з 12.00 до 14.00 год.; в День народження батька ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) з 16.00 до 18.00 год.; в День народження бабусі ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) з з 16.00 до 18.00 год.; Свята: Різдво (25 грудня) з 10.00 до 14.00 год., Новий Рік ( 1 січня) з 10.00 до 13.00 год., 08 Березня з 10.00 до 14.00 год., Великдень з 10.00 до 14.00 год., Трійця з 10.00. до 14.00 год. Всі зустрічі проводити за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_3 у її присутності.
У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити у повному обсязі.
Позивач пояснив, що він звернувся до суду з даним позовом, оскільки має бажання спілкуватися з дитиною. Він намагався вирішити це питання з відповідачкою без суду, але це йому не вдалося. Відповідачка перешкоджала йому у спілкуванні з дитиною, влаштовувала скандали. У 2022 році відповідачка разом із донькою виїхала за кордон, де вони проживали деякий час. До цього часу він не вживав жодних заходів щодо спілкування з дитиною, оскільки відповідачка не відповідала на його дзвінки. Графік участі у спілкуванні з дитиною може бути відредаговано відповідачем. Він обізнаний, що дитина хворіє на астму та може навчитися застосовувати інгалятор. На даний час він має заборгованість по аліментам на утримання доньки. Зараз кожен місяць він сплачує аліменти у розмірі приблизно 5000,00 грн в місяць. Відповідачка також перешкоджала у спілкуванні з дитиною його матері - ОСОБА_6 , у зв`язку з чим вона була змушена звернутися до суду з позовом до ОСОБА_6 про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною. Рішенням Південного районного суду міста Кам`янського від 30.04.2025 вказані позовні вимоги задоволені частково.
У судовому засіданні відповідач та її представник просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, зазначивши, що позивач майже 8 років не спілкувався з дитиною, не цікавився її життям, не проявляв ініціативу щодо спілкування з нею. Зазначена справа перебуває в провадженні суду більше 6 місяців, за цей час позивач не дізнався про інтереси та діагноз дитини. Позивачем не надано доказів звернення ним до відповідачки щодо надання йому можливості спілкування з донькою та вчинення відповідачкою перешкод у спілкуванні з дитиною. Відповідач нехтує своїми обов`язками як батько, має заборгованість по аліментам на утримання доньки, ніколи не вітав доньку з днем народження. Графік зустрічей складено в інтересах позивача, а не дитини. Дитині встановлений діагноз - астма, у зв`язку з чим є необхідність застосовувати інгалятор, для чого необхідні спеціальні навички. Дитина не бачила позивача майже 8 років та не знає про його існування, їх зустріч може спричинити їй психологічну травму. На даний час у позивачки інший чоловік, якого донька вважає своїм батьком. На виконання рішення суду була організована зустріч дитини із бабусею ОСОБА_6 , проте під час першої зустрічі остання не змогла знайти контакт з онукою. Друга зустріч між ними відбулась в присутності представника органу опіки та піклування та психолога, але у дитини почався приступ астми, внаслідок чого вона опинилась в лікарні. Після цього зустрічі із бабусею припинилися. 
Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 пояснила, що ОСОБА_3 перешкоджає її сину ОСОБА_1 у спілкуванні з їх донькою ОСОБА_5 , між ними склалися неприязні відносини. Позивач не може створювати загрозу для своєї дитини, він може бути хорошим батьком. Він цікавився здоров`ям дитини. Позивач був засуджений за несплату аліментів на утримання доньки. Коли останній раз він бачив доньку їй невідомо. Рішенням суду були частково задоволені її позовні вимоги до ОСОБА_3 усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною. Проте на даний час вона з онукою не спілкується, оскільки остання не хоче спілкуватися з нею.
Частиною першою ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах справедливості, добросовісності та розумності.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України).
Згідно з ч.ч.1,2 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною першою статті 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Відповідно до ч.1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року в редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21 грудня 1995 року (далі - Конвенція про права дитини), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини (ч.1 ст.9 Конвенції про права дитини).
Дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування (ч.1 ст.7 Конвенції про права дитини).
Частиною першою ст.18 Конвенції про права дитини визначено, що держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
За приписами ст.15 Закону України "Про охорону дитинства", дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом. Дитина має право на отримання інформації про відсутніх батьків, якщо це не завдає шкоди її психічному і фізичному здоров`ю.
Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (ст.153 СК України).
За змістом ст.157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. 
Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами (ч.ч.1,2 ст.159 СК України).
Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. І таке спілкування відбувається саме в інтересах дитини. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі, стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених міжнародних правових норм та норм внутрішнього законодавства України вказує на те, що питання виховання дитини вирішуються батьками спільно. Батько, який проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має беззаперечне право на особисте спілкування з дитиною, враховуючи його ставлення до виконання своїх батьківських обов`язків, прихильність дитини до батька, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Мати, яка проживає разом з дитиною, не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Визначальним принципом регулювання сімейних відносин за участю дитини є максимально можливе урахування інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України, стаття 11 Закону України «Про охорону дитинства). Наведена правова позиція викладена Верховним Судом у постанову від 19.01.2022 у справі №189/68/20. 
Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини (ч.2 ст.155 СК України).
При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою (ч.4 ст.19 СК України).
Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (ч.6 ст.19 СК України).
У рішенні від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України», заява № 2091/13, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).
У параграфі 54 рішення ЄСПЛ «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року, заява № 31111/04, зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини.
Отже, визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини.
Суд при встановленні способу спілкування має дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.
У справах зі спорів щодо участі батьків у вихованні та спілкуванні з дитиною узагальнений та формальний підхід є неприпустимим, оскільки сама наявність спору з цього приводу є суттєвим інструментом впливу, особливо у відносинах між колишнім (фактичним) подружжям, який може використовуватися не в інтересах дитини. Кожна справа потребує детального вивчення ситуації, врахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, у тому числі її думки, якщо вона відповідно до віку здатна сформулювати власні погляди (зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постановах Верховного Суду від 05 жовтня 2022 року у справі №196/1202/19, від 26 червня 2023 року у справі №753/5374/22).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року у справі №500/3507/19 зазначено, що батько, який проживає окремо від своєї дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини і таке спілкування відбувається саме в інтересах дитини. При цьому відновлення відносин та емоційного контакту малолітньої дитини з її батьком повинно переважати над бажанням інших осіб обмежити дитину від зустрічей з батьком.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 листопада 2022 року в справі №201/13423/19 вказано, що при вирішенні спору щодо участі у вихованні та визначенні порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, суд має виходити, передусім, з інтересів дитини з урахуванням конкретних обставин справи. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом лише в інтересах дитини.
Суд вважає, що враховуючи постійне проживання дитини разом із матір`ю, тісний психоемоційний зв`язок саме з нею, обумовлення побачень батька з дитиною виключно бажанням дитини призведе до унеможливлення реалізації батьком своїх прав на участь у вихованні та побаченні з дитиною.
У даній справі судом не встановлено негативної поведінки позивача, яка могла б зашкодити дитині чи будь-яких інших об`єктивних умов, за яких побачення доньки з батьком можуть відбуватись виключно за бажанням дитини. Також судом не встановлено, що між батьком та дитиною існують стійкі психоемоційні перешкоди у спілкуванні, чи що психоемоційний стан малолітньої ОСОБА_5 свідчать, що спілкування з батьком поза її бажанням, не відповідає найкращим інтересам дитини. 
Встановлені у справі обставини свідчать про те, що сторони не дійшли згоди у вирішенні питання про визначення способів участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею шляхом переговорів та прийняття обопільного рішення, що обумовлено їх окремим проживанням, неприязненими стосунками, які склалися між сторонами, різним баченням бажаного ступеню участі батька у житті дитини. 
Суд розуміє, малолітні діти є вразливі до маніпуляцій зі сторони дорослих та певних ситуацій, а також враховує всі обставини, що могли спричинити формування саме таких думок у дітей, які могли виникнути під впливом зовнішніх факторів, яким вони в силу малолітнього віку неспроможні надавати правильну оцінку, чи інших можливих факторів впливу на них. Вказаний висновок сформовано у постанові Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 520/17217/13-ц.
Верховний Суд неодноразово зауважував, що при оцінці небажання дитини спілкуватися з батьком підлягають врахуванню вік дитини та факт її постійного проживання з матір`ю, яка має конфлікт з батьком, що негативно впливає на сприйняття дитиною його особи (постанови Верховного Суду від 15 жовтня 2018 року у справі №686/14512/17, від 28 лютого 2023 року у справі №182/8343/19, від 07 серпня 2024 року у справі № 523/10461/21, від 07 травня 2025 року у справі №127/22210/23).
Враховуючи викладене, приймаючи до уваги закріплений у положеннях міжнародних норм та норм чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, активне бажання батька брати участь у вихованні та спілкуванні з донькою, висновок органу опіки та піклування, суд доходить до висновку про можливість визначення порядку періодичних побачень батька з дитиною, оскільки право батька на спілкування з дитиною є його незаперечним правом, а спілкування дитини з батьком відповідає її інтересам.
Встановлюючи порядок побачень батька з дитиною, суд першочергово враховує інтереси дитини, її вік, стан здоров`я, режим навчання та відпочинку, а також принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участі у її вихованні. 
Таким чином, частково враховуючи вимоги позивача щодо годин зустрічей, висновок органу опіки та піклування, суд дійшов висновку про визначення наступного способу участі позивача у вихованні та спілкуванні з донькою ОСОБА_5 , а саме: -друга та четверта субота кожного місяця з 12.00 до 14.00 год.; в День народження батька ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) з 16.00 до 18.00 год.; в День народження бабусі ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) з з 16.00 до 18.00 год. Свята: Різдво (25 грудня) з 10.00 до 14.00 год.; Новий Рік ( 1 січня) з 10.00 до 13.00 год.; 08 Березня з 10.00 до 14.00 год.; Великдень з 10.00 до 14.00 год.; Трійця з 10.00. до 14.00 год. Всі зустрічі проводити за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_3 у її присутності.
Вказаний графік не обмежуватиме права батька на зустріч та спілкування з дитиною, участі у її вихованні, не порушуватиме права та інтереси дитини щодо можливості спілкування з однолітками у вільний від навчання час, а також враховуватиме права та інтереси матері.
Суд зауважує, що з урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, батьки не позбавлені права в майбутньому змінити як добровільно, так і в судовому порядку встановлений судовим рішенням у цій справі спосіб участі у вихованні дитини, що буде відповідати інтересам дитини.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 258-259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Кам`янської міської ради в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради про визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною - задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 порядок участі у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким чином:
- друга та четверта субота кожного місяця з 12.00 до 14.00 год.;
- в День народження батька ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) з 16.00 до 18.00 год.;
- в День народження бабусі ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) з з 16.00 до 18.00 год.
Свята:
Різдво (25 грудня) з 10.00 до 14.00 год.
Новий Рік ( 1 січня) з 10.00 до 13.00 год.
08 Березня з 10.00 до 14.00 год.
Великдень з 10.00 до 14.00 год.
Трійця з 10.00. до 14.00 год.
Всі зустрічі проводити за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_3 у її присутності.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В.Бушанська