Справа № 638/3202/26
Провадження № 2-о/638/160/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2026 року Шевченківський районний суд міста Харкова в складі:
Головуючого судді    Цвірюка Д.В.,
за участю секретаря    Двойних А.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку окремого провадження заяву  ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Черкаський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, - 

встановив:

Адвокат Дуднік Ірина Олександрівна звернулась до Шевченківського районного суду міста Харкова в інтересах ОСОБА_1 із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що громадянка України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною дочкою громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Маріуполь Донецької області.
В обґрунтування заяви посилається на те, що  ОСОБА_1 є дочкою громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Маріуполь Донецької області. ІНФОРМАЦІЯ_5 її батько помер у місті Маріуполь Донецької області. Рішенням Соснівський районний суд м. Черкаси від 23 травня 2025 року у справі № 712/6709/25 встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Маріуполь Донецької області. На підставі зазначеного рішення суду проведено державну реєстрацію смерті. Заявниця прагне звернутися до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав після смерті батька, однак при підготовці документів було встановлено розбіжності у написанні прізвища померлого. Так, у свідоцтві про народження від 07 травня 2025 року, серія НОМЕР_1 , а також у Повному витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00056483003 від 12 лютого 2026 року, батьком зазначений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Водночас у рішенні суду про встановлення факту смерті та в інших документах прізвище померлого зазначене як ОСОБА_3 . Таким чином, наявні розбіжності у написанні прізвища (« ОСОБА_5 » та « ОСОБА_6 ») унеможливлюють належне оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Крім того, у заявниці є рідний брат — ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець м. Маріуполь Донецької області. Відповідно до його свідоцтва про народження, його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_7 . Адреса його реєстрації: АДРЕСА_1 , що співпадає з зареєстрованим місцем проживання заявниці. Також співпадає дата народження померлого, яка вказана в Витязі у відомостях про її батька та рішенні суду про встановленні факту смерті померлого ОСОБА_3 .. Також зазначає, що шлюб між батьками заявниці було розірвано на підставі рішення Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області від 25 травня 2011 року у справі № 2-1326/11. У зазначеному рішенні судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є батьком доньки — ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що складено актовий запис № 87 з посиланням на свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 . Таким чином, персональні дані доньки, зазначені в рішенні суду, повністю співпадають із даними заявниці та поданими нею документами, зокрема щодо дати народження, номера актового запису та відомостей про батьків, що підтверджує тотожність особи. Встановлення факту родинних відносин між заявницею та померлим є необхідним для реалізації її права на спадкування.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від 23.02.2026 року заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків заяви.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від 26.02.2026 року після усунення недоліків заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та її розгляд призначено в порядку окремого провадження.
В судове засідання заявник (її представник) не з`явилась, про розгляд повідомлялись, представник заявника просила заяву розглядати буз участі заявника та її представника, заяву підтримала, просила задовольнити.
Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про розгляд повідомлявся, причини неявки суду не повідомив.
Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про розгляд повідомлявся, просив справу розглянути у його відсутність, не заперечував проти задоволення заяви.
Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно роз`яснень Верховного Суд у постанові від 10 липня 2024 року у справі №686/11198/22 окреме провадження як вид цивільного судочинства характеризується певною специфікою процесуальної форми. Крім того, в окремому провадженні специфічне коло суб`єктів цивільного процесу - заявник і заінтересована особа (частина третя статті 42 ЦПК України). Заявник - це особа, яка порушує справу окремого провадження. Заінтересовані особи за змістом статті 4 ЦПК України, є особи, які беруть участь у справі, і які мають юридичну зацікавленість. Це коло осіб визначається взаємовідношеннями із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню, і які можуть вплинути на їх права та обов`язки.
Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.
Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).
Так, у відповідності до ч.1 та ч.2 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.
При цьому що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).
Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) – кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними.
Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.
Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.
Як встановлено в судовому засіданні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з необхідністю підтвердження заявниці права на спадщину, і неможливістю реалізації такого права через відмінність у написанні її прізвища у документах, а відтак не можливість підтвердження факту родинних відносин.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 02.06.2025 року, рішенням Сосківського районного суду м.Черкаси від 23.05.2025 року.
Обґрунтованість доводів, викладених у заяві, та факт родинних відносин, а саме те, що  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 від 02.06.2026 року), підтверджується: копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 від 07.05.2025 року, повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00056483003 від 12.02.2026 року, копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 від 11.02.1999 року. 
Розглядаючи заяву про встановлення факту родинних відносин, суд бере до уваги, що заявниця є дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Виявлені розбіжності в написанні прізвища батька в документах як « ОСОБА_6 » не дозволяє заявниці реалізувати її право на спадкування за законом, оскільки розбіжність у написанні прізвища у документах, є наслідком неуважності та допущенні описки при їх видачі, що підтверджується безпосередньо дослідженими судом доказами, які відповідають критеріям належності та допустимості, у своїй сукупності є достатніми, та сумнівів у своїй достовірності не викликають. Метою встановлення фактів є необхідність реалізації права на спадкування за законом, отже такий факт породжує юридичні наслідки, чинним законодавством не передбачено іншого порядку встановлення факту родинних відносин, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
За наведених обставин, враховуючи, що в судовому засіданні знайшли підтвердження обставини, на які посилається заявниця, надані докази є такими, що дозволяють встановити факт про те, що ОСОБА_1 та померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебували у родинних відносинах як рідна дочка та батько.
Згідно ч. 7 ст. 294 ЦПК України, судові витрати по справі не відшкодовуються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258, 259, 263-265, 293, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд -
ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин – задовольнити повністю.
Встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати залишити за заявником.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Повний текст рішення складено 06.07.2026 року.

Учасники справи:
заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_6 , АДРЕСА_2 ;
заінтересовані особи: Черкаський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ЄДРПОУ 04060996, м.Черкаси, вул.В`ячеслава Чорновола буд.157; ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 .

Головуючий суддя:   Д.В.Цвірюк