єдиний унікальний номер справи 546/866/26
номер провадження 3/546/228/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2026 року        м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді Романенко О.О.,
за участі: 
секретаря судового засідання Захарченко Л.Я.,
прокурора Решетилівської окружної 
прокуратури Полтавської області Козира Є.І., 
особи, яка притягається до 
адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Решетилівка у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення (далі - КУпАП) та матеріали справи додані до нього, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, відносно
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шилівка Решетилівського району Полтавської області, громадянина України, не працюючого, пенсіонера, інваліда 3 групи, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягався, –

в с т а н о в и в :

20.07.2026 до Решетилівського районного суд Полтавської області від Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 278 від 13.07.2026, складеного старшим уповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України капітаном поліції Шереметом Миколою Володимировичем, відносно ОСОБА_1 , вбачається, що наказом філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 04.01.2023 № 1/10-04 ОСОБА_1 зараховано на посаду майстра лісу філії «Полтавське лісове господарство» з 05.01.2023. Наказом філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 28.06.2024 № 255 ОСОБА_1 звільнено з посади майстра лісу дільниці № 4 Решетилівського лісництва філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» з 28.06.2024. 
Відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є, зокрема, посадові та службові особи державної лісової охорони. Згідно додатку «Посадові особи державної лісової охорони, лісової охорони інших постійних лісокористувачів та власників лісів» до «Положення про державну лісову охорону, лісову охорону інших постійних лісокористувачів та власників лісів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976, встановлено, що в перелік вказаних осіб входять, зокрема, майстер лісу державного лісогосподарського (лісомисливського) підприємства. 
Згідно з приміткою до статті 172-6 КУпАП суб`єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Таким чином, відповідно до підпункту «e» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом декларування та суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.
ОСОБА_1 , будучи звільненим 28.06.2024 з посади майстра лісу дільниці № 4 Решетилівського лісництва філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України, примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог абзацу 2 частини 2 статті 45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого терміну декларування (до 01.04.2025), а саме лише о 11 год 55 хв 01.07.2025 подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за 2024 рік (декларація після звільнення), чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП. 
Під час судового розгляду, після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі права на захист, ОСОБА_1 зазначив, що свої інтереси буде захищати самостійно. Вину у вчиненні адміністративного правопорушенні визнав повністю, підтвердив зазначені у протоколах обставини, щиро розкаявся, запевнив суд, що подібних порушень в подальшому не допустить. Пояснив, що достовірно знав про необхідність подання декларації за 2024 рік після звільнення у строк з 01.01.2025 по 31.03.2025 включно. Про необхідність дотримання ЗУ «Про запобігання корупції» обізнаний та попереджався відповідальною особою. Однак, лише 01.07.2025, тобто несвоєчасно, подав декларацію після звільнення за 2024 рік у зв`язку з тим, що був неуважний та забув. Усвідомлює, що ці причини не є поважними.
Прокурор Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області Козир Є.І. у судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення повністю підтверджена матеріалами справи, а також його власними поясненнями. Просив накласти на правопорушника мінімальне стягнення, передбачене санкцією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, – штраф у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн.
Вирішуючи питання про наявність чи відсутність у діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, суд прийшов до наступних висновків.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Частиною 1 статті 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до абзацу 15 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкти декларування – особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2, пунктів 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.
Згідно з приміткою до ст. 172-6 КУпАП суб`єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частини першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є, зокрема, посадові та службові особи державної лісової охорони. 
Згідно додатку «Посадові особи державної лісової охорони, лісової охорони інших постійних лісокористувачів та власників лісів» до «Положення про державну лісову охорону, лісову охорону інших постійних лісокористувачів та власників лісів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976, встановлено, що в перелік вказаних осіб входять, зокрема, майстер лісу державного лісогосподарського (лісомисливського) підприємства. 
Наказом філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 04.01.2023 № 1/10-04 ОСОБА_1 зараховано на посаду майстра лісу філії «Полтавське лісове господарство» з 05.01.2023. Наказом філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 28.06.2024 № 255 ОСОБА_1 звільнено з посади майстра лісу дільниці № 4 Решетилівського лісництва філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» з 28.06.2024. 
Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах «а», «в»-«г» пункту 2 частини першої статті 3, зобов`язані до 1 квітня наступного року після року припинення діяльності подати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік
ОСОБА_1 , будучи звільненим 28.06.2024 з посади майстра лісу дільниці Ле 4 Решетилівського лісництва філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», зобов`язаний був подати декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за 2024 рік (декларація після звільнення), до 01.04.2025. Однак, відповідно до інформації з публічної частини офіційного вебсайту Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 лише о 11 год 55 хв 01.07.2025 подав до Реєстру декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану 3 виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за 2024 рік (декларація після звільнення), тобто несвоєчасно.
Поважних причин для несвоєчасного подання декларації особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за 2024 рік (декларація після звільнення) не встановлено.
Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складено у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП України. Під час його складання істотних порушень, що тягли б за собою визнання доказів недопустимими, допущено не було.
Дослідивши матеріали додані до протоколу, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 , на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції», вбачається порушення норм антикорупційного законодавства – недотримання вимог абз. 2 ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», та вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Зазначений висновок суду, підтверджується наступними доказами, які досліджені судом та не викликають сумнівів у своїй достовірності та допустимості, а саме: 
– протоколом про адміністративне правопорушення № 278 від 13.07.2026, з яким ОСОБА_1 ознайомлений та йому роз`яснені норми ст. ст. 55,56, 59, 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП (а.с. 1-3); 
– рапортом старшого оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Полтавській області ДСР Національної поліції України капітана поліції Миколи Шеремета від 13.07.2026, відповідно до якого зібрано матеріали відносно ОСОБА_1 за ознаками вчинення правопорушення, яке пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП (а.с. 4);
– письмовими поясненнями ОСОБА_1 , відповідно до яких, він не заперечував факт того, що був звільнений з посади майстру лісу з 28.06.2026, та про обов`язок подання декларації після звільнення за 2024 рік був ознайомлений. Він не заперечує факт несвоєчасного подання декларації, а саме 01.07.2025, у зв`язку з тим, що не кінця зрозумів про типи декларацій та строки їх подання, провину визнав частково (а.с. 5);
– копією супровідного листа Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 05.01.2026 за вих. № 406/02-2026 до Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про направлення для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства, матеріалів НАЗК від 24.12.2025 № 47-06/102865-25 щодо можливого порушення ОСОБА_1 вимог антикорупційного законодавства, який отримано УСР в Полтавській області 06.01.2026 (а.с.6);
– копією листа Управління проведення спеціальних перевірок та контролю за своєчасністю подання декларацій Національного агентства з питань запобігання корупції № № 47-06/102865-25 від 24.12.2025 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, відповідно до якого національним агентством встановлено, що серед інших осіб також ОСОБА_1 , несвоєчасно подано декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, для вжиття заходів з перевірки цих фактів та, у разі встановлення підстав, складення протоколів про адміністративні правопорушення з метою притягнення їх до адміністративної відповідальності згідно із частиною першою статті 172-6 КУпАП, який ДСР НПУ отримав 29.12.2025 (а.с.7-8);
– повідомленням до Національного агентства про факт неподання чи несвоєчасного подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування № 489/37-9-ВЛ від 03.04.2025, відповідно до якого ОСОБА_1 , який працював у філії Полтавське лісове господарство Решетилівське лісництво на посаді майстра лісу, не подав щорічну декларацію за 2024 рік (після звільнення). Зазначене повідомлення отримано НАЗК 08.05.2025 за вх.№ 80033/0/07-25 (а.с. 9);
– роздруківкою послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив ОСОБА_1 за період з 01.01.2025 по 02.07.2025 з якою вбачається, що вхід до системи НАЗК, створення, заповнення та подання декларації за 2024 рік ОСОБА_1 здійснив у період часу з 09:31:40 01.07.2025 по 11:55:29 01.07.2025 (а.с.10-12);
– копією запиту Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України № 2673-2026 від 07.01.2026 до ДП «Ліси України», яким УСР в Полтавській області просило надати інформацію та завірені належним чином копії документів відносно ОСОБА_1 : накази про призначення (переведення) на посаду, особову картку, попередження, тощо; чи перебував на лікарняному; чи був ознайомлений з вимогами антикорупційного законодавства про обов`язок та строки подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, якщо так, надати листи ознайомлення (а.с.13);
– копією наказу філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 04.01.2023 № 1/10-04 ОСОБА_1 зараховано на посаду майстра лісу філії «Полтавське лісове господарство» з 05.01.2023 (а.с.15-20);
– копією наказу філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 28.06.2024 № 255 ОСОБА_1 звільнено з посади майстра лісу дільниці № 4 Решетилівського лісництва філії «Полтавське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» з 28.06.2024 (а.с.25);
– відповідно до пункту 4.10 посадової інструкції майстра лісу філії «Полтавське лісове господарство» JIT «Ліси України» майстер лісу несе персональну відповідальність за порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», з якою під особистий підпис ознаймлений ОСОБА_1 (а.с.21-24);
– копіює повідомлення від 28.06.2024 ОСОБА_1 про необхідність подання декларації при звільненні, а саме: 1) декларацію особи, яка припиняє діяльність (перед звільненням) не пізніше 30 календарних днів з дня припинення діяльності; 2) декларацію після звільнення на наступний рік після звільнення у період з 01 січня по 31 березня наступного року після звільнення (а.с.26);
–копією повідомлення від 16.01.202, направленого 18.01.2025 на адресу ОСОБА_1 , про необхідність подання декларації після звільнення за 2024 рік. Починаючи з 1 січня до 31 березня 2025 року (а.с.27);
– копією декларації, роздрукованої з веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, відповідно до якої ОСОБА_1 лише о 11:55 год 01.07.2025 подав до Реєстру щорічну декларацію «особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (охоплює попередній рік)» за 2024 рік, як особи яка припинила діяльність (а.с. 28-30).
Під час судового розгляду, ОСОБА_1 не оспорював факт несвоєчасного подання декларації та свою визнав вину повністю, щиро розкаявся у вчиненому.
Статтею 255 КУпАП встановлено перелік суб`єктів, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачених статтею 172-6 КУПАП, до яких віднесено:
– уповноважених на те посадових осіб органів національної поліції (статті 172-4 – 172-9 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище);
– уповноважених на те посадових осіб Національного агентства з питань запобігання корупції (статті 172-4 – 172-9 (в частині правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище).
– прокурора (статті 172-4 – 172-20);
Відповідно до примітки статті 56 Закону України «Про запобігання корупції», посадами, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, є посади Президента України, Прем`єр-міністра України, члена Кабінету Міністрів України, першого заступника або заступника міністра, члена Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку, Голови, державного уповноваженого Антимонопольного комітету України та уповноваженого з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, Голови Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Голови Фонду державного майна України, його першого заступника або заступника, члена Центральної виборчої комісії, члена, дисциплінарного інспектора Вищої ради правосуддя, керівника служби дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя та його заступника, члена, інспектора Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, народного депутата України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Уповноваженого із захисту державної мови, члена Національної комісії зі стандартів державної мови, Директора Національного антикорупційного бюро України, Директора Бюро економічної безпеки України, його першого заступника та заступника, його першого заступника та заступника, Голови Національного агентства з питань запобігання корупції та його заступників, Генерального прокурора, його першого заступника та заступника, Голови Національного банку України, його першого заступника та заступника, члена Ради Національного банку України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони України, його першого заступника та заступника, Керівника Офісу Президента України, його першого заступника та заступника, Постійного Представника Президента України в Автономній Республіці Крим, його першого заступника та заступника, радника або помічника Президента України, Прем`єр-міністра України, посади, які належать до посад державної служби категорії "А" або "Б", та посади, які частиною першою статті 14 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" віднесені до першої - третьої категорій, а також посади суддів, прокурорів, слідчих і дізнавачів, керівників, заступників керівників державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України, їх апаратів та самостійних структурних підрозділів, керівників, заступників керівників державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, юрисдикція яких поширюється на територію однієї або кількох областей, Автономної Республіки Крим, міст Києва або Севастополя, керівників державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, юрисдикція яких поширюється на територію одного або кількох районів, міста республіканського в Автономній Республіці Крим або обласного значення, району в місті, міста районного значення, а також посади, що підлягають заміщенню вищим офіцерським складом військовослужбовців.
Так, НАЗК наділено повноваженнями складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 172-6 КУпАП, виключно щодо службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Перелік таких осіб наведений у примітці до статті 56 Закону України «Про запобігання корупції», є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
Таким чином, законодавством України передбачено право органів Національної поліції та прокурора, як спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції, на складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 172-6 КУпАП, та збирання доказів їх вчинення (статті 251, 255 КУпАП, стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції») щодо осіб, які вчинили такі правопорушення та які не віднесені до категорії службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище. 
Посада, яку обіймав ОСОБА_1 не віднесена до переліку службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, згідно переліку посад, визначеному у примітці до статті 56 Закону України «Про запобігання корупції». 
Окрім того, відповідно до абз. 15 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», визначено спеціальних уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції, до яких віднесено органи прокуратури, Національної поліції, НАЗК. Зазначені суб`єкти наділені однорідними повноваженнями на виявлення порушень у сфері корупції.
Таким чином, ініціація перевірки, перевірка факту несвоєчасного подання декларації, виявлення факту несвоєчасного подання та складання протоколу про адміністративне правопорушення здійснені уповноваженими особами.
З 1 січня 2025 року розпочався етап подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік.
Граничним терміном подання декларації для ОСОБА_1 за 2024 рік після звільнення було 31.03.2025.
Беззаперечним є встановлення факту того, що ОСОБА_1 не дотримався встановленого терміну для подання декларації після звільнення за 2024 рік, а саме до 01.04.2025, та несвоєчасно подав зазначену декларацію лише 01.07.2025.
При цьому, ОСОБА_1 достовірно був обізнаний з вимогами ЗУ «Про запобігання корупції» та необхідністю подання декларації після звільнення, про що свідчить його особистий підпис про ознайомлення на повідомленні при звільненні.
Доводи ОСОБА_1 про те, що він не подав декларацію у граничний строк до 31.03.2025 через неуважність, суд не бере до уваги, оскільки ці обставини не являються поважними і реабілітуючими та такими, що звільняють особу від відповідальності з огляду на принцип презумпції обов`язкового дотримання чинних норм законів.
Жодних поважних причин несвоєчасного подання декларації судом не встановлено та на підтвердження їх наявності жодних належних і допустимих доказів суду не надано.
Таким чином, суд вважає, що факт вчинення корупційного правопорушення, а саме несвоєчасного подання декларації після звільнення, підтверджений доказами у справі, які є належним та допустимим, як кожен окремо, так і в їх сукупності.
Суд приходить до висновку про доведеність поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, як несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Уповноваженою особою з питань запобігання корупції було повідомлено НАЗК про факт неподання чи несвоєчасного подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування № 489/37-9-ВЛ від 03.04.2025, відповідно до якого ОСОБА_1 , який працював у філії Полтавське лісове господарство Решетилівське лісництво на посаді майстра лісу, не подав щорічну декларацію за 2024 рік (після звільнення). Зазначене повідомлення отримано НАЗК 08.05.2025 за вх.№ 80033/0/07-25 (а.с. 9).
Після чого, Національним агентством з питань запобігання корупції було направлено відповідне повідомлення за № 47-06/102865-25 від 24.12.2025 для прийняття рішення та вжиття заходів згідно чинного законодавства до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, яке отримано ДСР НПУ 29.12.2025 (а.с.7-8).
05.01.2026 Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України матеріали, що надійшли від НАЗК за № 47-06/102865-25 від 24.12.2025, були направлені до Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.6). 
Після чого, УСР у Полтавській області розпочало здійснення перевірки.
Процес виявлення адміністративного правопорушення є триваючим і вимагає встановлення уповноваженими суб`єктами ряду обставин його вчинення, зокрема, наявності чи відсутності поважних причин не подання такої декларації, як обов`язкової ознаки об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.
В даному випадку, момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення та відповідно підставою для притягнення особи до відповідальності.
Факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.
У законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17).
Згідно роз`яснень Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 09.04.2021 №1089/0/2-21 виявлення адміністративного правопорушення - це установлення наявності підстав адміністративної відповідальності за його вчинення, тобто всіх об`єктивних та суб`єктивних ознак відповідного складу правопорушення. Обов`язок установлення вказаного факту, а також його документування, має особа, уповноважена у складати протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією. Окрім того, така особа у різні періоди часу може отримувати різну інформацію про події та факти, що мають відношення до вчинення адміністративного правопорушення (збір документів, інформації, відібрання пояснень, тощо).
Аналіз чинного законодавства вказує на те, що певні інформація про обставини та факти адміністративного правопорушення можуть бути відомі будь-кому (безпосередньому керівнику, викривачу, правоохоронному орган» тощо). Встановлення і навіть документування ними такої інформації не може вважатися встановленням факту адміністративного правопорушенні, оскільки такі особи не наділені правом робити висновок про наявність або відсутність правопорушення, вони лише інформують про певні факти компетентні органи, надають документи тощо.
«Виявити» правопорушення означає встановити наявність усіх передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак конкретного правопорушення. Право встановлення цього факту і його документування має особа, уповноважена на складання протоколу.
Особа, уповноважена на складання протоколу, у різні періоди часу може отримувати різну інформацію про події та факти, що мають стосунок де вчиненого правопорушення (збір документів, інформації, отримання пояснення тощо).
Висновок про те, що виявлено саме правопорушення уповноважена особа робить на підставі оцінки в сукупності усіх передбачених законом ознак - об`єкт, суб`єкт, об`єктивна, суб`єктивна сторона.
Виходячи із диспозиції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення включає у себе кілька критеріїв, за наявності яких можна стверджувати про його вчинення, а саме: 1) несвоєчасне подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 2) відсутність поважності причин неподання декларації.
Конструктивною ознакою цього правопорушення є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності поважних причин відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.
Для з`ясування наявності чи відсутності поважних причин, уповноважена особа повинна отримати пояснення та за необхідності здійснити їх перевірку.
Таким чином, констатація факту несвоєчасного подання декларації (встановлення конкретної дати) не являється достатньою підставою для встановлення всіх ознак даного правопорушення, оскільки встановлення відсутності поважності причин несвоєчасного подання є умовою для прийняття рішення щодо наявності складу правопорушення та підстав для складання протоколу про адміністративне правопорушення.
Отже, в даному випадку моментом виявлення зазначеного адміністративного правопорушення буде факт не тільки встановлення несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також і встановлення відсутності поважних причин, що в цілому і утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Письмові пояснення ОСОБА_1 надав лише 13.07.2026. Після чого було встановлено відсутність поважних причин щодо несвоєчасного подання декларації.
Встановивши відсутність поважності причин несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 , посадовими особами УСР в Полтавській області було складено відносно останнього протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП і саме з цього часу необхідно обраховувати строк виявлення правопорушення, оскільки про причини несвоєчасного подання декларації стало відомо лише після надання ОСОБА_1 пояснень 13.07.2026 та встановлення факту відсутності поважності причин на це, що зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення № 278 від 13.07.2026.
Таким чином, судом беззаперечно встановлено, що виявлення факту саме несвоєчасного подання щорічної декларації за 2024 рік відбулося 13.07.2026 з моменту отримання пояснень від особи та складання протоколу про адміністративне правопорушення, та саме з цієї дати починається відлік шестимісячного строку для притягнення до адміністративної відповідальності. Також, на момент розгляду справи не сплинув дворічний строк з моменту вчинення правопорушення (дата несвоєчасного подання декларації 01.07.2025).
Враховуючи зазначене відсутні підстави для застосування п. 7 ст. 247 КУпАП.
Згідно ст. 33 КУпАП при призначенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно ст. 34 КУпАП, суд вважає щире розкаяння.
Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно ст. 35 КУпАП судом не встановлено. 
Вирішуючи питання про накладення на порушника адміністративного стягнення, суд враховує його особу, поведінку під час скоєння правопорушення та після цього, ставлення до скоєного, яке розцінює як дійове каяття, беручи до уваги той факт, що затримка подання декларації відбулася на два дні, відсутність обтяжуючих обставин, та приходить до висновку про необхідність накладення на правопорушника остаточного стягнення у виді штрафу у межах мінімального його розміру, що передбачено санкцією статті, вважаючи, що це стягнення є достатнім для виконання його мети: виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню нових правопорушень як ним самим, так і іншими особами.
На підставі ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 665,60 грн.
З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 33, 40-1, 221, 251, 252, 280, 283-285, 287, 289, 294 КУпАП, суд, – 

п о с т а н о в и в :
ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн (вісімсот п`ятдесят гривень 00 копійок).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 665,60 грн (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок). 
Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Решетилівський районний суд Полтавської області.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У випадку несплати штрафу у п`ятнадцятиденний термін, відповідно до вимог ст. 307, 308 КУпАП, з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу.
Строк пред`явлення постанови про накладення адміністративного стягнення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Реквізити для сплати штрафу – Отримувач коштів: ГУК у Полт.обл/тг м.Решетилів/21081100; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37959255; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Рахунок отримувача: UA868999980313090106000016606; Код класифікації доходів бюджету: 21081100; Найменування коду класифікації доходів бюджету: Адміністративні штрафи та інші санкції; Наявність відомчої ознаки: «00»Без деталізації за відомчою ознакою.

Реквізити для сплати судового збору – Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA 908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова «судовий збір», Решетилівський районний суд Полтавської області код ЄДРПОУ суду: 02886137).

 Суддя О.О. Романенко