Дата документу 16.06.2026
Справа № 334/8462/25
Провадження № 2/334/466/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2026 року Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого - судді Козлової Н.Ю., за участю секретаря Александрової А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором 

в с т а н о в и в :

Позивач в особі Акціонерного товариства «Універсал Банк» звернувся до Дніпровського районного суду м. Запоріжжя з позовом про стягнення з ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 35 759,2 гривень.
Протоколом автоматизованого розподілу справ між суддям від 07.10.2025 року, справа надійшла у провадження судді Козлової Н.Ю. Відводів, самовідводів не заявлялося.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 20 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 13.01.2026 року.
Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, разом з копією позовної заяви та додатками до нього направлено відповідачу з роз`ясненням права на подання відзиву на позовну заяву.
Скориставшись своїм правом, відповідач надіслав суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд заявлені позовні вимоги залишити без задоволення. 
Обґрунтовуючи свої заперечення відповідач зазначав, що він не підписував анкету-заяву та впевнений, що підпис відповідача у графі поруч с ПІБ жодним чином не відповідає ані викладеному зразку підпису у паспортні, ані жодному іншому документу, який би підписувався відповідачем у зазначений період. Таким чином, переконаний, що анкета-заява від 03.08.2020 року жодним чином не може слугувати підтвердженням (доказом) згоди відповідача на умови кредитування та обрання певної банківської послуги. Крім того, відповідач стверджує, що анкета - заява до договору про надання банківських послуг в АТ «Універсал банк» від 03.08.2020 року не містить інформації щодо погодженого розміру відсотків, які застосовується у разі невиконання чи неналежного виконання боржником своїх зобов`язань за кредитним договором, а витяг з Умов та правил надання банківських послуг, які передбачали сплату процентів не містять підпису відповідача. Відповідач вважає, що позивачем не доведено, що ОСОБА_1 , підписуючи анкету-заяву, погодився на приєднання до цих Умов та правил надання банківських послуг Банку, ознайомившись з ними. Також зазначає, що відповідачем не підписувався жодний договір про надання послуг кредитування.
Крім того, відповідач вважає, що позивачем не надано жодного документу, що підтверджував би розмір визначеного кредитного ліміту та його отримання і використання відповідачем. Надана позивачем довідка від 10 вересня 2025 року про те, що про розмір встановленого кредитного ліміту по рахунку № НОМЕР_1 становить 35 000 гривень, складена представником позивача без належних на це повноважень, оскільки остання не являється працівником банку та відповідно до довіреності не має права надавати довідки щодо розміру заборгованостей з боку клієнтів банку. Окремо відповідач зазначав, що кредитний ліміт на картці з`явився у 2023 році та складав суму приблизно 16 000 гривень. Лише у період з 01.10.2023 року по 02.10.2024 року, представниками банку було стягнуто 14 439,57 гривень за списання «відсотків», що підтверджується довідкою № 005889599 від 24.03.2024 року. Списання цих коштів в рахунок погашення заборгованості за процентами не свідчить про узгодження з відповідачем умов про порядок сплати та розмір процентної ставки. А за декілька місяців до подання заяви до суду, сума визначена як борг перед банком, а саме 35 787, 00 грн. була списана в позасудовому порядку, шляхом автоматичного списання з карткового рахунку відповідача. 
17.09.2025 АТ «Універсал Банк», в позасудовому порядку, в порушення вимог ст. 141 ЦПК України, шляхом автоматичного списання коштів з карткового рахунку відповідача у розмірі 3 028,00 гривень з позначенням: Нарахування судових витрат (додаток: судові витрати). Таким чином, розмір сплачуваних відсотків з відповідачем узгоджений не був, а сплата судового збору ще за декілька місяців до його подачі, без судового рішення, що на думку відповідача є взагалі неприпустимим.
З урахуванням вищевказаного, відповідач просив суд відмовити у задоволені позовних вимог АТ «Універсал Банк» про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів.
Представник позивача у свою чергу надав суду письмові пояснення на відзив де зазначав, що наданий позивачем розрахунок заборгованості є неналежним доказом, котрий підтверджує розмір заборгованості. 
Доводи відповідача щодо нечіткості Анкети-заяви, відсутності його підпису та волевиявлення є необґрунтованими, такими, що ґрунтуються виключно на припущеннях і не підтверджені жодними належними та допустимими доказами. Натомість матеріали справи містять достатню та взаємоузгоджену сукупність доказів, які підтверджують факт укладення між сторонами Договору про надання банківських послуг, належне волевиявлення Відповідача та прийняття ним на себе відповідних договірних зобов`язань. Крім того, матеріали справи містять повний та достатній обсяг належних і допустимих доказів, які підтверджують факт існування Умов та правил обслуговування, їх затвердження у встановленому порядку, а також факт ознайомлення та прийняття їх Відповідачем шляхом підписання Анкети заяви. У зв`язку з цим доводи Відповідача щодо відсутності доказів є необґрунтованими та такими, що підлягають відхиленню судом.
Представник позивача, звернув увагу суду, що з метою належного підтвердження факту руху грошових коштів по платіжній картці, а також фактичного використання Боржником наданих йому кредитних коштів, банк до матеріалів справи долучив копію деталізованої виписки про рух коштів по картці від 24.11.2025 року, яка сформована у встановленому порядку та містить повну і вичерпну інформацію про всі фінансові операції за відповідним рахунком. 
Зазначена виписка відображає подетальний перелік усіх операцій, здійснених за картковим рахунком, починаючи з дати укладення кредитного договору від 03.08.2020 року, та відповідає вимогам статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», оскільки містить усі обов`язкові реквізити первинного бухгалтерського документа, а саме: дату здійснення операції, її зміст, суму, а також результат такої операції для стану рахунку. З аналізу даної Виписки вбачається, що у графі «Залишок після операції» чітко та послідовно простежується рух грошових коштів за рахунком боржника, зокрема як коштів, що надходили шляхом поповнення картки самим Боржником, так і кредитних коштів, які були використані ним для здійснення розрахунків на споживчі цілі.
Окрім цього при поданні позовної заяви позивачем до матеріалів справи долучено розрахунок заборгованості, який відображає фактичний обсяг та структуру боргових зобов`язань боржника за вказаним договором, містить детальну інформацію про всі складові заборгованості (тіло кредиту, нараховані відсотки, комісії та пеню) та відповідає умовам кредитного зобов`язання. Це документ надає можливість ознайомитися з сумами основного боргу, проаналізувати періодичність та обсяги внесених платежів, а також визначити періоди пропуску строків оплати боржником. 
У зв`язку з цим, на переконання представника позивача, зазначений розрахунок є належним і допустимим доказом у розумінні процесуального законодавства, оскільки забезпечує суду повну та достовірну інформацію про розмір, склад та характер боргових зобов`язань за кредитним договором і дозволяє оцінити виконання чи невиконання боржником своїх зобов`язань. Отже, розрахунок заборгованості сам по собі не є доказом існування боргу, однак у поєднанні з наданою Банком деталізованою випискою він формує повний комплекс даних, який дозволяє встановити фактичні обставини користування кредитними коштами та арифметичне обґрунтування їх нарахування. Розрахунок відображає структуру заборгованості, послідовність здійснення операцій та порядок формування залишку боргу, тоді як виписка деталізує рух коштів і підтверджує фактично вчинені фінансові операції. У сукупності ці документи надають суду можливість перевірити правильність нарахувань, відповідність зазначених сум умовам кредитного договору та реальність виконання/невиконання боржником своїх обов`язків. Саме така сукупність доказів відповідає вимогам процесуального законодавства щодо належності і допустимості доказів та забезпечує повну, послідовну й достовірну картину виникнення та розвитку заборгованості. Стосовно посилання Відповідача на нібито зловживання Позивачем правом на отримання та розкриття відомостей, що становлять банківську таємницю, є безпідставними, юридично необґрунтованими та такими, що не підтверджені жодними належними й допустимими доказами. 
У судове засідання представник позивача не з`явився та письмово звернувся до суду з клопотанням про розгляд справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У судове засідання відповідач не з`явився. Про час та дату судового розгляду повідомлялася належним чином. Просив суд ухвалити рішення з урахуванням його письмових пояснень та долучених письмових доказів, на які він спирався для обґрунтування своїх заперечень.
Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. 
У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Дослідивши письмові докази подані в обґрунтування позову та обґрунтування заперечень проти нього, суд прийшов до висновку, про відсутність підстав для незадоволення позову, з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Як вбачається з матеріалів справи, 03.08.2020 року між Акціонерним товариством «Універсал Банк» та ОСОБА_1 підписано Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг.
Як вбачається з Анкети-заяви до договору про надання банківських послуг від 03.08.2020 року ОСОБА_1 просить вважати наведений зразок його/її власноручного підпису або його аналоги (у тому числі його електронний /електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкритті або будуть відкритті в Банку. Також визнає, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Клієнт засвідчив генерацію ключової пари із Особистим Ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у Мобільному додатку з метою засвідчення даних, згідно із Договором.
Відповідно до Анкети-заяви, клієнт підтвердив, що усі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися ним та/або Банком із використанням електронного цифрового підпису. Усе листування щодо цього Договору просив здійснювати через Мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до Умов Договору.
Відповідно до Закону України «Про електронну комерцію», електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
Електронна ідентифікація - процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи.
Електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Відповідно до ч. З ст. 8 Закону України «Про електронну комерцію», учинені в процесі електронного правочину електронні операції повинні бути здійснені відповідно до вимог та в порядку, встановленими цим законом та/або угодою сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про електронну комерцію», у випадках, коли договір повинен бути укладений у письмовій формі й передбачається настання певних наслідків у випадку відсутності письмової форми, ця вимога вважається виконаною шляхом представлення електронного документу, якщо інформація, що міститься в ньому, є доступною для її наступного використання.
Відповідно до Розділу І Умов і правил, під Удосконаленим Електронним Підписом розуміється вид електронного підпису, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу Удосконаленого Електронного Підпису та Особистого Ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис. Удосконалений Електронний Підпис накладається за допомогою Особистого Ключа та перевіряється за допомогою закритого ключа. Сторони погодили використання ЕП без сертифіката ключа.
Виходячи із вищевикладеного вбачається, що Удосконалений Електронний Підпис,, із яким працює AT «УНІВЕРСАЛ БАНК» не являться тим самим, що і Кваліфікований Електронний Підпис (надалі-КЕП). УЕП - відмінний від КЕП, але повністю врегульований чинним законодавством України формат підписання електронних правочинів. УЕП призначений для підпису документів у Мобільному додатку, лише тих, що стосуються даного Договору про надання банківських послуг, як спосіб ідентифікації Клієнта і прийняття його акцепту.
Відповідач зазначає, що наданий позивачем примірник анкети-заяви до договору про надання банківських послуг є нечітким та нечитабельним та не містить жодних даних про умови кредитування та обрання певної банківської послуги та не підписувався ним самим. Додатково, через Систему "Електронний суд" позивач надає більш чітку та якісну копію анкети-заяви до договору про надання банківських послуг належної якості від 03.08.2020 р та зазначає наступне. Відповідно до положень Умов і Правил, анкета-заява до договору про надання банківських послуг «MONOBANK» є письмовим зверненням клієнта до банку з проханням про відкриття банківського рахунку та/або надання інших банківських послуг на умовах, передбачених договором. Підписання клієнтом анкети-заяви підтверджує укладення договору. Зазначена анкета-заява містить власноручний підпис відповідача, що підтверджує його волевиявлення щодо приєднання до умов договору. 
Відповідач у своєму відзиві не наводить жодних доказів, які б підтверджували недостовірність підпису або факт його підроблення. Підписана Анкета-заява передбачає, зокрема: 1. Прохання Клієнта щодо відкриття поточного НОМЕР_2 (п. 2 Анкети-заяви); рахунку № 2. Визначення порядку надання кредитних коштів – встановлення кредитного ліміту на поточному рахунку у сумі, яка самостійно визначається Клієнтом у мобільному додатку (п. 3 Анкети-заяви); 3. Умови кредитування, а саме: процентна ставка у розмірі 3,2% на місяць у разі виходу з пільвого періоду, тобто користування кредитним коштами понад 62 дні (п. 3 Анкети-заяви); Таким чином, доводи відповідача анкети-заяви не ґрунтуються на належних і допустимих доказах та спростовуються змістом поданого документу. 
Надана анкета заява від 03.08.2020 року є письмовою формою волевиявлення відповідача, містить його власноручний підпис та передбачає істотні умови договору про надання банківських послуг, зокрема відкриття поточного рахунку, порядок встановлення кредитного ліміту та розмір процентної ставки. 
Отже, подана анкета-заява є належним, допустимим та достатнім доказом укладення договору про надання банківських послуг та погодження відповідачем умов кредитування, а твердження відповідача не можуть бути визнані такими, що мають правове значення для спростування встановлених обставин. 
Таким чином встановлено, що відповідач звернувся до позивача із анкетою-заявою до договору про надання банківських послуг про відкриття поточного рахунку № НОМЕР_1 та встановлення кредитного ліміту на суму, вказану у мобільному додатку. 
Клієнт своїм підписом повністю та безумовно прийняв пропозицію банку та погоджується з тим, що анкета-заява разом із умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг.
Банк свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, зарезервувавши та відкривши поточний рахунок № НОМЕР_1 , що зазначено у розділі І умов і правил та встановивши ліміт використання кредиту у розмірі 35000,00 грн., що зазначено у довідці про розмір встановленого кредитного ліміту.
Після підписання заяви відповідач взяв на себе зобов`язання оплачувати послуги банку, що виникають у результаті використання платіжних карток, згідно тарифів. 
У зв`язку з порушенням умов договору про надання банківських послуг від 03.08.2020 р. зі сторони позичальника у відповідача виникла заборгованість у розмірі - 35759,2 грн., яка складається із: загального залишку заборгованості за тілом кредиту - 35759,2 грн. 
Відповідно до статті 628 Цивільного кодексу України, договір, що укладається між Банком та Клієнтом є змішаним договором, в якому містяться елементи різних договорів, в тому числі, але не виключно: договору банківського рахунка; договору про споживчий кредит (пункт 4 “Надання на обслуговування кредиту” розділу II “Умови випуску та користування Платіжними картками, розділ IV “Кредити”, Паспорт споживчого кредиту “Картка MONOBANK”, Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача за карткою "MONOBANK", Тарифи за користування кредитним лімітом за карткою "MONOBANK", Паспорт споживчого кредиту Сервісу “Розстрочка”, Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит за Сервісом “Розстрочка”, Тарифи Сервісу “Розстрочка”); договору банківського вкладу (депозиту) (Розділ V “Загальні умови Депозиту “MONOBANK”). До відносин між Сторонами (в тому числі з питань внесення змін до Договору) застосовуються у відповідних частинах положення законодавства щодо договорів, елементи яких містяться у Договорі.
Відповідно до ст. 6 ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», договір про надання фінансових послуг (крім послуг з торгівлі валютними цінностями та послуг з переказу коштів, якщо відповідні правочини повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення і при проведенні відповідних операцій у суб`єкта первинного фінансового моніторингу не виникає обов`язку здійснення ідентифікації та/або верифікації клієнта згідно із законом) укладається виключно в письмовій формі: 3) шляхом приєднання клієнта до договору, який може бути наданий йому для ознайомлення у вигляді електронного документа на власному веб-сайті особи, яка надає фінансові послуги, та/або (у разі надання фінансової послуги за допомогою платіжного пристрою) на екрані платіжного пристрою, який використовує особа, яка надає фінансові послуги.
У разі якщо договір укладається шляхом приєднання, договір складається з публічної частини договору та індивідуальної частини договору, підписанням якої клієнт приєднується до договору в цілому. Публічна частина договору про надання фінансових послуг оприлюднюється та повинна бути доступною для ознайомлення клієнтів на власному веб-сайті особи, яка надає фінансові послуги, і надається клієнту за його вибором у спосіб, що дає змогу встановити дату надання, з використанням контактних даних, зазначених клієнтом. Усі редакції публічної частини договору повинні зберігатися на власному веб-сайті особи, яка надає фінансові послуги, із зазначенням строку їх дії. Індивідуальна частина договору укладається з клієнтом у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа) з обов`язковим зазначенням у такому договорі умов, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо індивідуальна частина договору укладена в паперовому вигляді, примірник індивідуальної частини та додатки до неї (за наявності) надається клієнту одразу після його підписання, але до початку надання клієнту фінансової послуги. 
Позивачем при поданні позовної заяви до суду долучено копію Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг підписану Відповідачем. Шляхом її підписання Відповідач підтвердив, що він ознайомлений з Умовами та правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» та Тарифами банку, що вони є частиною договору про надання банківських послуг та зобов`язався їх виконувати (п.1 Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг) Також вважаю за необхідне звернути увагу на те, що у відповідності до положень Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (ст. 3 вказаного закону). Комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер Відповідач отримує за допомогою СМС-коду, надісланого на телефон, або іншим способом при першому вході до мобільного додатку. 
АТ «Універсал Банк» не є надавачем електронних довірчих послуг, а є користувачем електронних довірчих послуг. Відповідно до п.27 ст.1 ЗУ «Про електронні довірчі послуги» користувачі електронних довірчих послуг - підписувачі, створювачі електронних печаток, відправники та отримувачі електронних даних, інші фізичні та юридичні особи, які отримують електронні довірчі послуги у надавачів таких послуг відповідно до вимог цього Закону Як вже зазначалось Клієнт може скористатися послугами банку через мобільний додаток та інші канали обслуговування в Інтернет для отримання інформації та здійснення операцій. 
Без підписання Анкети-заяви Клієнт не отримав би платіжну картку, йому не було б відкрито картковий рахунок. Таким чином Відповідач, враховуючи положення Закону України «Про електронну комерцію», щодо електронного підпису у формі одноразового ідентифікатора, а також те що активація платіжної карти «Мonobank» здійснюється виключно Відповідачем через мобільний додаток в якому, для підтвердження активації Відповідач погоджується з умовами обслуговування, тарифами, паспортом кредиту та розрахунком його вартості, - підписав Умови і правила надання Банківських послуг, Тарифи, Таблицю обчислення вартості кредиту та Паспорт споживчого кредиту. Отже, після підписання Анкети -заяви Відповідач взяв на себе зобов`язання оплачувати послуги Банку, що виникають в результаті використання платіжних карток, згідно Тарифів. 
Однак, не дивлячись на взяті на себе зобов`язання, Відповідач не дотримався даних умов, а саме не здійснював повернення кредиту та відсотків за користування кредитом у терміни та на умовах, визначених Умовами та Правилами, а також Тарифами. Проте почав використовувати встановлений Банком кредитний ліміт, у зв`язку із чим у нього виникли зобов`язання перед Банком, а договір надання Банківських послуг став кредитним договором, у зв`язку із появою кредитних відносин між Клієнтом та Банком. 
Згідно ст. 525, 526, 530, 610 ЦК України, зобов`язання, які взяли сторони на себе при укладанні договору, повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Встановлено, що станом на день подачі позовної заяви відповідач продовжує ухилятись від належного виконання зобов`язань за договором про надання банківських послуг договором, чим порушив законні права позивача.
До матеріалів справи долучені письмові докази, що підтверджують обставини справи, а саме: наявність невиконаних зобов`язань Позичальника щодо повернення Кредиту, що зокрема підтверджується оригіналом розрахунку заборгованості.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, з становлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 («Позика»), якщо інше не з становлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до абз. 1 ч.І ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України, позичальник своєчасно не повернув суму позики, зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 ЦК України. Якщо договором обумовлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. 
Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Отже, як зазначено у розділі ІІ Умов і правил визначено, що клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та в термін, зазначені в Мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу клієнт повинен сплатити штраф за несплату щомісячного мінімального платежу згідно з тарифами. 
Банк розглядає будь-який надісланий платіж клієнта як визнання клієнтом даного штрафу в розмірі платежу, що надійшов, але не більше суми штрафу, визначеного тарифами. 
У розділі ІІ Умов і правил визначено, що у разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою (Істотне порушення Клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої заборгованості банк нараховує, а клієнт сплачує штраф у розмірі згідно із тарифами, але не більше 50 % від суми, одержаного клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001 % річних. 
У розділі ІІ Умов і правил визначено, що кредит збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці , якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості. При цьому банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки за прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього Договору. 
Щодо визначення розміру кредитного ліміту, суд зазначає, що відповідно до розділу I Умов і правил, Кредитний ліміт (зобов`язання Банку з кредитування) – розмір грошових коштів, зобов`язання з надання яких клієнту бере на себе банк з момент укладання договору. 
До Кредитного ліміту відносяться в тому числі суми коштів, що можуть бути отримані клієнтом за рахунок кредитного ліміту з метою погашення заборгованості із сплати відсотків за користування кредитним лімітом та штрафів за прострочені платежі згідно тарифів.
Відповідно до п. 1.3. Розділу II Умов і правил, клієнт погоджується з тим, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. 
Згідно п. 3 паспорту споживчого кредиту зазначено, що сума / ліміт кредиту (грн.) становить від 0 до 500 000 (в залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит та відображена у мобільному додатку). 
Відповідно до ч. 5 Розділу II Умов і правил, ліміт кредитування та строк його дії встановлюється згідно умов зазначених в цьому договорі та відповідному додатку до нього. 
Сторони домовилися, що банк має право, на власний розсуд, переглядати ліміт до використання в межах суми ліміту кредитування, що зазначена в договорі. Інформація щодо зміни ліміту до використання (новий розмір ліміту та строки уведення у дію) зазначаються клієнту текстовим повідомленням в електронному вигляді на номер мобільного телефону Клієнта та/або у Мобільному додатку. Клієнт шляхом розрахунку за товари та послуги та/або отримання готівкових коштів з використанням платіжної картки після встановлення або зміни ліміту до використання, підтверджує факт згоди з встановленням ліміту до використання. Клієнт може перевищити межі наданого Банком кредитного ліміту, що вважається відповідно до Договору - порушенням. 
Відповідно до п. 5.22 Розділу II Умов і правил, кредит збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці, якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості. При цьому Банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки за прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього договору.
Згідно наданого суду розрахунку заборгованості складено на підставі договору про надання банківських послуг від 03.08.2020 року, детально відображено структуру заборгованості, а саме: дата операцій; кількість днів, за які нарахована заборгованість за відсотками та пенею; залишок поточної заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); сальдо, на яке в цьому періоду проценти не нараховувалися (пільговий період); залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); процентна ставка (поточна); процентна ставка (прострочена); ставка пені за порушення строків розрахунків; нараховано відсотків на залишок поточної заборгованості за кредитом; сплачено відсотків; сума пені; сума пені (накопичувальним підсумком); відсотки за порушення грошового зобов`язання; нараховано за порушення грошового зобов`язання (накопичувальним підсумком); сума погашення за наданим кредитом.
Таким чином, наданий банком розрахунок заборгованості відображає фактичний обсяг та структуру боргових зобов`язань боржника за вказаним договором, містить детальну інформацію про всі складові заборгованості (тіло кредиту, нараховані відсотки, комісії та пеню) та відповідає умовам кредитного зобов`язання. Документ надає можливість ознайомитися з сумами основного боргу, проаналізувати періодичність та обсяги внесених платежів, а також визначити періоди пропуску строків оплати боржником.
У зв`язку з цим зазначений розрахунок суд вважає належним і допустимим доказом у розумінні процесуального законодавства, оскільки забезпечує суду повну та достовірну інформацію про розмір, склад та характер боргових зобов`язань за кредитним договором і дозволяє оцінити виконання чи невиконання боржником своїх зобов`язань. 
Суд зауважує, що банк не лише відкрив клієнту поточний рахунок, випустив та надав йому у користування платіжну картку, надав грошові кошти у користування, але й забезпечив здійснення розрахунків за операціями, здійсненими з використанням платіжної картки. На підтвердження руху коштів по картці та використання боржником кредитних коштів банк надав суду копію деталізованої виписки про рух коштів по картці від 24.11.2025 р., яка відображає подетально усі операції, починаючи від дати укладення договору від 03.08.2020 р. Отже, вбачається, що згідно даної виписки у графі «Залишок після операції» можна прослідкувати рух коштів, як тих, що надійшли, шляхом поповнення боржником картки, так і тих, що були витрачені ним на споживчі цілі. 
У графі «Деталі операції» відображені усі поповнення та витрати боржника із зазначенням конкретних місць здійснення, а також оформлені ним розстрочки платежі. Суми усіх операцій простежуються у графі «Сума в валюті картки (UAH)» та «Сума в валюті операції». Графа «Залишок після операції» відображає стан рахунку боржника після здійснення ним розрахункових операцій. 
При цьому, виписка надана відповідачем, не відображає всього періоду користування коштами, а звідси не може бути прийнята судом до уваги.
Виходячи з вищевикладеного, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з врахуванням досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за кредитним договором від 03.08.2020 35759,2 гривень підлягають задоволенню.
Частиною 1 ст.81ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 
Відповідно дост.76ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В ході судового розгляду позивач довів суду факт невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором, а саме не здійснення останніми оплати за надані послуги, а наявність боргу в сумі 35759,2 грн. підтверджується наявними у справі доказами.
Доводи відповідача не спростовувались матеріалами справи та письмовими поясненнями сторін.
Щодо стягнення судових витрат суд зазначає: 
Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційну розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційне розміру задоволених позовних вимог.
Отже, внаслідок задоволення позову з відповідача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 525,526, 530, 536, 631, 1046,1050 ЦК України, ст. ст. 3,5,12,13,18, 258,260,265,268,273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» ( ЄДРПОУ 21133352) заборгованість у розмірі - 35759,20 грн., яка складається з загального залишку заборгованості за тілом кредиту. 
Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь АТ«УНІВЕРСАЛ БАНК» (ЄДРПОУ 21133352) суму сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: Козлова Н. Ю.