ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Пирогова, 29, м. Вінниця, 21018, тел./факс (0432)55-80-00, (0432)55-80-06 E-mail: inbox@vn.arbitr.gov.ua 
___________________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2026 р. Cправа № 902/347/26  

Господарський суд Вінницької області у складі судді Шамшуріної Марії Вікторівни, за участю секретаря судового засідання Ткачука В.О., 
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали справи 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Істмед", 02217, місто Київ, вул. Закревського Миколи, будинок 29А, ідентифікаційний код юридичної особи 45660668
до відповідача-1 Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, 23530, Вінницька обл., Жмеринський р-н, село Мурафа, вул.Жовтнева, будинок 26а, ідентифікаційний код юридичної особи 42303334
до відповідача-2 Фізичної особи - підприємця Стефанцева Руслана Анатолійовича, АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 
про визнання незаконним та скасування рішення, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції та визнання недійсним договору про закупівлю
за участю представників:
від позивача - не з`явися
від відповідача-1 - адвокат Загородній Є.О., згідно ордеру
від відповідача-2 - не з`явився

В С Т А Н О В И В:
До Господарського суду Вінницької області 23.03.2026 року надійшла позовна заява №б/н від 20.03.2026 (вх. № 382/26 від 23.03.2026) Товариства з обмеженою відповідальністю "Істмед" до Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та до Фізичної особи - підприємця Стефанцева Руслана Анатолійовича про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.03.2026 справу розподілено судді Шамшуріній М.В.
Ухвалою від 27.03.2026 суд постановив позовну заяву №б/н від 20.03.2026 (вх. № 382/26 від 23.03.2026) Товариства з обмеженою відповідальністю "Істмед" залишити без руху із встановленням позивачу строку та способу усунення недоліків позовної заяви.
30.03.2026 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків № б/н від 29.03.2026 (вх. № 01-30/3083/26 від 29.03.2026) з доказами надіслання відповідачам копії позовної заяви з додатками. 
01.04.2026 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків № б/н від 01.04.2026 (вх. № 01-30/3206/26 від 01.04.2026) з доказами надіслання відповідачам копії позовної заяви з додатками та доказами сплати судового збору.
Ухвалою від 06.04.2026 судом прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №902/347/26, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 05.05.2026 о 10:30 год.
06.04.2026 до суду від позивача надійшла заява № б/н від 06.04.2026 (вх. № 01-30/3346/26 від 06.04.2026) про розгляд справи за відсутності представника ТОВ "Істмед" за наявними у справі документами.
20.04.2026 до суду від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву № б/н від 20.04.2026 (вх.№ 01-30/3844/26 від 20.04.2026) у якому останній заперечив щодо заявлених позовних вимог з підстав зазначених у відзиві, у задоволенні позову просив відмовити. 
28.04.2026 до суду від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву № б/н від 27.04.2026 (вх.№ 01-30/4144/26 від 28.04.2026) у якому останній заперечив щодо заявлених позовних вимог з підстав зазначених у відзиві, у задоволенні позову просив відмовити.
У судовому засіданні 05.05.2026 судом постановлено ухвалу про оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні у справі №902/347/26 до 09:30 год. 14.05.2026, яку занесено до протоколу судового засідання.
07.05.2026 до суду від відповідача-1 надійшло клопотання № б/н від 07.05.2026 (вх.№ 01-30/4592/26 від 07.05.2026) про долучення документів до матеріалів справи на виконання вимог суду.
Ухвалою від 14.05.2026 закрито підготовче провадження у справі № 902/347/26 та призначено справу № 902/347/26 до судового розгляду по суті у судовому засіданні 11.06.2026 року об 11:00 год.
У судовому засіданні 11.06.2026 судом постановлено ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи №902/347/26 по суті до 14:30 год. 25.06.2026, яку занесено до протоколу судового засідання.
На визначену судом дату у судове засідання з`явився представник відповідача-1. Представники позивача, відповідача-2 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи позивач, відповідач-2 повідомлені ухвалою суду від 11.06.2026, про що свідчать відповідні довідки про доставку електронного листа.
Частиною 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно пункту 1 частини 3 статті 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
Приймаючи до уваги, що учасників справи було належним чином повідомлено про судове засідання у справі та на засадах відкритості і гласності судового процесу учасникам справи створено всі необхідні умови для захисту їх прав та охоронюваних законом інтересів, а позивач та відповідач-2 у свою чергу не скористалися наданим їм правом участі у розгляді справи і їх неявка у судове засідання не є перешкодою для розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників позивача, відповідача-2 за наявними матеріалами.
Судом враховано також заяву позивача від 06.04.2026 про розгляд справи за відсутності представника позивача.
Представник відповідача-1 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення позовних вимог, у задоволенні позову просив відмовити.
За наслідками розгляду справи, суд оголосив про перехід до стадії ухвалення рішення у справі та повідомив час проголошення вступної та резолютивної частин рішення.
На оголошення вступної та резолютивної частин рішення учасники справи не з`явилися, у зв`язку з чим вступна та резолютивна частина рішення долучена до матеріалів справи без його проголошення.

Суть спору:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Істмед" звернулося до Господарського суду Вінницької області із позовом до Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та до Фізичної особи - підприємця Стефанцева Руслана Анатолійовича про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем.
На обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ІстМед" брало участь у закупівлі UA- 2026-02-06-004857-a щодо предмета закупівлі "Апарат ЕКГ", яку проводив відповідач-1 шляхом запиту ціни пропозицій через електронний каталог. Протокол відхилення прямо містить ідентифікатор закупівлі, найменування замовника, відомості про позивача як учасника та ціну пропозиції позивача - 27 500,00 грн з ПДВ.
Позивач стверджує про направлення 17.02.2026 відповідачу-1 листа вих. № 17-02/57/31-10-0500 з повідомленням про надіслання підписаного договору про закупівлю № 17/02 від 17.02.2026 та про те, що оригінал договору додатково відправляється Новою поштою за ТТН № 20451370687944. 17.02.2026 о 11:35, з електронної адреси позивача toveastmed@gmail.com на електронну адресу відповідача-1 murafa_azpsm@ukr.net було направлено електронний лист із двома вкладеннями: "Проєкт договору поставки 2026 року. (1).pdf"; "Лист 1.pdf", що на переконання позивача підтверджує, що позивач направив замовнику і сам договір, і супровідний лист у межах строку, який сам відповідач-1 згодом вважав порушеним.
Позивач зазначив, що накладна Нової пошти підтверджує, що відправником було ТОВ "Істмед", відправлення оформлено 17.02.2026, воно адресоване до м. Мурафа, вул. Жовтнева, 26А, містить опис вкладення "Документи", а фактичне вручення відбулося 20.02.2026 о 16:11.
На переконання позивача, проект договору, який позивач направив замовнику містив істотні умови майбутнього договору, зокрема найменування сторін, предмет закупівлі, строк дії до 31.12.2026, регулювання щодо ціни, поставки, розрахунків та змін умов договору; у тексті проекту договору прямо зазначено, що він укладається на виконання законодавства у сфері публічних закупівель та відповідних особливостей.
Натомість, як зазначено позивачем 23.02.2026 відповідач-1 оформив протокол відхилення пропозиції позивача з посиланням на те, що позивач "не підписав договір ... у строк, визначений пунктом 66 цього Порядку"; при цьому в графі "Детальний опис підстав відхилення тендерної пропозиції / пропозиції учасника" зазначено лише прочерк, без конкретизації, у чому саме полягало не підписання договору, які дії позивача не були вчинені або чому надіслані документи не вважалися належними.
Позивач зазначив, що 23.02.2026 відповідач-1 уклав договір № 2026-20 з відповідачем-2 ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем на поставку електрокардіографа за ціною 28 500,00 грн. Таким чином, після незаконного, на думку позивача, відхилення його пропозиції замовник перейшов до укладення договору з іншим учасником, що унеможливило реалізацію права позивача на укладення договору за результатами цієї закупівлі.
На переконання позивача рішення відповідача-1 про відхилення пропозиції позивача є незаконним, суперечить фактичним обставинам, оскільки договір був підписаний і направлений замовнику двома незалежними способами: електронною поштою та поштовим відправленням.
Також, на думку позивача всупереч пункту 64 Порядку № 822, який вимагає оприлюднення рішення із зазначенням причин відхилення пропозиції, рішення не містить належного мотивування; у протоколі немає пояснення, чому електронне направлення договору 17.02.2026, паперове направлення за ТТН та вручення 20.02.2026 не були враховані; наявність у полі "Детальний опис підстав відхилення" лише прочерку свідчить про формальний характер спірного рішення.
Позивач стверджує, що дії відповідача-1 не відповідають принципам, яким підпорядкована закупівля через електронний каталог, оскільки Порядок № 822 вимагає дотримання положень статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", а отже - добросовісного, об`єктивного та недискримінаційного підходу під час розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції.
Позивач зазначив, що спірним рішенням та наступним укладенням договору з іншим учасником порушено право позивача на участь у процедурі закупівлі на засадах законності, об`єктивності та рівності, право на укладення договору як з переможцем відбору, а також охоронюваний законом інтерес у здійсненні господарської діяльності на законних і передбачуваних умовах.
Позивач стверджує, що після відхилення пропозиції позивача відповідач-1 уклав договір № 2026-20 від 23.02.2026 з відповідачем-2; цей договір є похідним від спірного рішення про відхилення позивача, оскільки укладений саме внаслідок того, що замовник неправомірно усунув позивача від завершальної стадії процедури та перейшов до наступної пропозиції. За відсутності належної підстави для відхилення позивача укладення договору з відповідачем-2 суперечить процедурі, визначеній порядком № 822, зокрема пунктам 62, 64, 66 і 68, а отже порушує вимоги закону щодо порядку укладення правочину. Такий договір підлягає оспорюванню в судовому порядку на підставі статей 203 та 215 Цивільного кодексу України як правочин, укладений з порушенням вимог закону.
Відповідач-1 у відзиві на позовну заяву зазначив, що 06 лютого 2026 року КНП "Центр ПМСД" було оголошено запит пропозицій постачальників шляхом заповнення електронних форм за усіма передбаченими системою полями, зокрема, щодо назви предмета закупівлі - "Апарат ЕКГ", коду згідно з Єдиним закупівельним словником - "ДК 021:2015: 33120000-7 - Системи реєстрації медичної інформації та дослідне обладнання", а також такі характеристики товару та їх допустимих значень в межах специфікації товару, визначеної адміністратором для відповідної категорії товарів.
Відповідач-1 зауважив, що згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій/пропозицій UA-2026-02-06- 004857-a від 11 лютого 2026 року найнижчу ціну запропонувало ТОВ "Ютекс Медікал" (25 000 грн), наступна цінова пропозиція була від ТОВ "Флекс Медіка" (26 500 грн), третя - від ТОВ "Істмед" (27 500 грн), четверта - від ФОП Стефанцева Руслана Анатолійовича (28 500 грн). 
Від перших двох товариств, які були визнані переможцями (почергово) надійшли листи-відмови від укладення договору за закупівлею UA-2026-02-06-004857-a та перші дві пропозиції було відхилено замовником 17.02.2026. Таким чином, ТОВ "Істмед", цінова пропозиція якого була наступною було визнано переможцем закупівлі. 
Однак, за твердженням відповідача-1 станом на 23 лютого 2026 року позивач не надіслав належним чином підписаного договору на умовах, визначених замовником; водночас відповідач-1 встановив, що товар ТОВ "Істмед" не відповідає вимогам, визначеним КНП "Центр ПМСД" у запиті пропозицій, адже замовник визначив для закупівлі товар Електрокардіограф "ECG600G, Heaco" з конкретними специфікаціями, тоді як у пропозиції позивача і двох пропозиціях, які йому передували, постачальники були готові поставити інший електрокардіограф "МК-1206А", специфікації якого відрізняються.
Відповідач-1 стверджує, що таким чином 23 лютого 2026 року КНП "Центр ПМСД" було відхилено пропозицію позивача та системою автоматично було визначено переможцем закупівлі наступного учасника - ФОП Стефанцева Руслана Анатолійовича, з яким було укладено договір поставки електрокардіографа "ECG600G, Heaco".
Відповідач-1 зауважив, що позивач не надіслав КНП "Центр ПМСД" підписаного договору КЕП, а відправлення, в якому на думку позивача містився договір із його власноручним підписом, не було отримано КНП "Центр ПМСД" у зв`язку із врученням цього відправлення неуповноваженій особі - Т. Ніколаєву, про що відповідачу-1 стало відомо після ознайомлення із додатками до позовної заяви; позивач та відповідач-1 не домовлялися про укладення договору за допомогою обміну сканкопіями із власноручними підписами через електронну пошту, тому надсилання такої сканкопії ТОВ "Істмед" не є належним підписанням договору.
Також відповідачем-1 зазначено з посиланням на вимоги пункту 58 Порядку №822, що постачальник у відповідь на запит пропозицій постачальників від замовника не може подати пропозицію, товар у якій не відповідає специфікації товару, що зазначена в такому запиті та зауважено, що замовник визначив конкретну інформацію про товар та його характеристики у закупівлі №UA-2026-02-06-004857-а - Електрокардіограф 6 - канальний ECG600G, Heaco, на що він має право згідно пункту 57 Порядку №822 і пункту 12 Особливостей закупівель під час воєнного стану та оскільки з Електрокардіографом "ECG600G, Heaco" мають значний досвід роботи відповідні спеціалісти КНП "Центр ПМСД", він працює злагоджено і лікарі не мали претензій до його роботи. Тому лікарня визначила чітко назву товару, характеристики і їх допустимі значення у закупівлі №UA-2026-02-06-004857-a, що зумовлено досвідом лікарів, яких до роботи у сільській місцевості залучити наразі досить важко; наявністю можливості підключення до зовнішнього принтера. Натомість товар позивача - Електрокардіограф МК-1206А не відповідає вимогам, визначеним замовником у запиті.
Щодо дотримання КНП "Центр ПМСД" принципу недискримінації відповідач-1 зазначив, що "Електрокардіограф 6-канальний ECG600G, Heaco" є товаром, який представлений у Prozorro Market та неодноразово визначався замовниками через електронну систему закупівель. Тому зазначення саме цієї моделі не свідчить про штучне обмеження конкуренції чи формування вимоги під одиничного постачальника, оскільки відповідний товар наявний у каталозі та запитується в публічних закупівлях різними замовниками та пропонується різними постачальниками.
На переконання відповідача-1 підстави для визнання недійсним договору, укладеного відповідачем-1 із відповідачем-2 як учасником закупівлі, цінова пропозиція якого була наступною після цінової пропозиції позивача, відсутні, а відтак у задоволенні позову КНП "Центр ПМСД" просило відмовити. 
Відповідач-2 у відзиві на позовну заяву заперечив щодо заявлених позовних вимог, зазначив, що на його переконання договір про закупівлю №2026-20 від 23.02.2026 не суперечить чинному законодавству і складений відповідно до загальних вимог, додержання яких необхідно для чинності правочину; зміст договору про закупівлю №2026-20 не суперечить Цивільному кодексу України та іншим актам цивільного законодавства, а також інтересами держави і суспільства, його моральним засадам; сторони договору мали необхідний обсяг цивільної дієздатності; договір, як правочин вчинений у формі встановленій законом, а відтак відсутні підстави щодо недійсності правочину.
Відповідач-2 зауважив щодо виконання договору в повному обсязі та виконанні всіх зобов`язань зі сторони замовника та постачальника.
Крім того відповідач-2 зазначив, що між ТОВ "Істмед" та ФОП Стефанцевим Р.А. відсутні господарські відносини, підприємець не є суб`єктом спірних правовідносин, обов`язок відповідати за позовними вимогами в силу вимог статті 48 ГПК відсутній; у позовній заяві позивач у розділі 8 позовної заяви керується статтею 20 Господарського кодексу України, який втратив чинність 28 серпня 2025 року. 
З урахуванням наведеного у задоволенні позову відповідач-2 просив відмовити.
Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
06 лютого 2026 року Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, ідентифікаційний код юридичної особи 42303334 (далі - замовник, відповідач-1) на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua), Офіційному майданчику Електронної системи державних закупівель України ProZorro - Держзакупівлі Онлайн (https://www.dzo.com.ua), за посиланням https://www.dzo.com.ua/tenders/d17016c2a3ab4a2b8f2a6b2a68b1b607 оприлюднено оголошення за № UA-2026-02-06-004857-а про проведення закупівлі шляхом запиту пропозицій постачальників (т. 1 а.с. 160-162 зворот).
Предметом закупівлі визначено: Апарат ЕКГ - Електрокардіограф 6 - канальний ECG600G, Heaco у кількості 1 штуки; Код ДК021 33120000-7 - Системи реєстрації медичної інформації та дослідне обладнання; кількість каналів (штука) - 6; тип апарата - портативний; режим роботи - автоматичний, ручного запису; режим дослідження - так, режим "Ритм" - так; режим аритмії - так; розрахунок варіабельності серцевого ритму - так; інформування звуковим сигналом - так, функція автоматичного виміру і інтерпретації - так; дисплей - кольоровий, цифровий фільтр - так, карта пам`яті - так; акумулятор - так; підключення до принтера - так; підключення до ПК - так; USB порт - так, термопринтер - так; маркування відведень - так; пов`язана категорія - апарат ЕКГ.
В оголошенні зазначено, що строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг - до 31 грудня 2026 року. Очікувана вартість предмета закупівлі 36000,00 гривень. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 11 лютого 2026 року.
Згідно з протоколом розкриття тендерних пропозицій/пропозицій UA-2026-02-06-004857-a від 11 лютого 2026 року пропозиції було подано зокрема наступними особами: ТОВ "Ютекс Медікал" (цінова пропозиція - 25 000 гривень), ТОВ "Флекс Медіка" (цінова пропозиція - 26 500 гривень), ТОВ "Істмед" (цінова пропозиція - 27 500 гривень), ФОП Стефанцев Руслан Анатолійович (цінова пропозиція - 28 500 гривень) (т. 1 а.с. 163-164, 86 зворот, 87).
Як убачається зі змісту протоколу визначення переможця та намір укласти договір про закупівлю UA-2026-02-06-004857-а від 11.02.2026, КНП "Центр ПМСД" 11.02.2026 прийнято рішення про визначення переможцем закупівлі ТОВ "Ютекс Медікал" із ціновою пропозицією 25 000 гривень. Разом з тим, з огляду на відмову ТОВ "Ютекс Медікал" від укладення договору на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, шляхом заповнення електронних форм з окремими полями та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників КНП "Центр ПМСД" 13.02.2026 прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції та опублікування на веб-порталі Уповноваженого органу, про що свідчить наявний у матеріалах справи протокол відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-02-06-004857-а від 13.02.2026 (т. 1 а.с. 165-166 зворот).
Відповідно до протоколу визначення переможця та намір укласти договір про закупівлю UA-2026-02-06-004857-а від 13.02.2026, КНП "Центр ПМСД" 13.02.2026 прийнято рішення про визначення переможцем закупівлі ТОВ "Флекс Медіка" із ціновою пропозицією 26 500 гривень. Разом з тим, з огляду на відмову ТОВ "Флекс Медіка" від укладення договору на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, шляхом заповнення електронних форм з окремими полями та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників КНП "Центр ПМСД" 17.02.2026 прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції та опублікування на веб-порталі Уповноваженого органу, про що свідчить наявний у матеріалах справи протокол відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-02-06-004857-а від 17.02.2026 (т. 1 а.с. 167-168 зворот).
17 лютого 2026 КНП "Центр ПМСД" прийнято рішення про визначення переможцем закупівлі ТОВ "Істмед" із ціновою пропозицією 27 500 гривень, про що свідчить протокол визначення переможця та намір укласти договір про закупівлю UA-2026-02-06-004857-а від 17.02.2026 (т. 1 а.с. 169).
На підтвердження надіслання проекту договору поставки та листа позивачем долучено до матеріалів справи скріншот електронної скриньки позивача (електронна адреса toveastmed@gmail.com) про надіслання на електронну адресу відповідача-1 (електронна адреса murafa_azpsm@ukr.net) вкладення: "Проєкт договору поставки 2026 року. (1).pdf"; "Лист 1.pdf" (т. 1 а.с. 6, 13-17).
За змістом експрес-накладної № 20451370687944 "Нова пошта" відправником ТОВ "Істмед" 17.02.2026 оформлено відправлення, одержавачем якого є приватна особа Антоніна Вічиста, адреса доставки - м. Мурафа, вул. Жовтнева, 26А (т. 1 а.с. 18). 
Як убачається із протоколу відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-02-06-004857-а від 23.02.2026 КНП "Центр ПМСД" 23.02.2026 прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ "Істмед" та опублікування вказаного рішення на веб-порталі Уповноваженого органу (т. 1 а.с. 170, 170 зворот).
За змістом вказаного протоколу підставою відхилення пропозиції ТОВ "Істмед" зазначено - не підписав договір, на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників шляхом заповнення електронних форм із окремими полями та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників у строк, визначений пунктом 66 цього Порядку. 
23 лютого 2026 КНП "Центр ПМСД" прийнято рішення про визначення переможцем закупівлі ФОП "Стефанцева Руслана Анатолійовича" із ціновою пропозицією 28 500 гривень та про прийняття та затвердження рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем та опублікувати повідомлення про намір укласти договір про закупівлю на веб-порталі Уповноваженого органу, про що свідчить протокол визначення переможця та намір укласти договір про закупівлю UA-2026-02-06-004857-а від 23.02.2026 (т. 1 а.с. 172).
На підставі вказаного рішення замовником було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2026-02-06-004857-а з переможцем процедури закупівлі ФОП "Стефанцев Руслан Анатолійович" з ціною пропозиції 28 500,00 гривень з ПДВ (т.1 а.с. 173, 173 зворот).
23 лютого 2026 року за результатами проведеної процедури закупівлі, між Комунальним некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради як замовником та Фізичною особою - підприємцем Стефанцевим Русланом Анатолійовичем як постачальником укладено договір поставки товару № 2026-20 згідно пункту 1.1 якого постачальник зобов`язується поставити замовнику товар, а саме: Електрокардіограф Код ДК 021:2015 33120000-7 Системи реєстрації медичної інформації та дослідне обладнання (ДК 021:2015-33121500-9 Електрокардіографи код НК 024:2023: 16231 Професійний багатоканальний електрокардіограф НК 031:2024: Z12050302 електрокардіографи розширеної діагностики) (Електрокардіограф 6 - канальний ECG600G, (Неасо)), (далі за текстом - товар) згідно додатку №1 до договору, в обсягах і порядку, передбачених договором, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити товар у розмірах, строках, порядку та на умовах, передбачених договором (далі - договір) (т.1 а.с. 33-36). 
Відповідно до пункту 3.2. договору ціна цього договору становить 28 500,00 грн. (двадцять вісім тисяч п`ятсот гривень 00 копійок), без ПДВ.
Згідно з пунктами 5.1. - 5.3. договору строк (термін) поставки (передачі) товару: 15 календарних днів з дати підписання цього договору. Місце поставки (передачі) товару: 23530, Вінницька обл, Жмеринський р-н, с. Мурафа, вул Жовтнева, 26А. Перехід права власності на товар відбуваються в момент отримання замовником товару згідно видаткової накладної.
23 лютого 2026 КНП "Центр ПМСД" опубліковано Звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2026-02-06-004857-a, за змістом якого дата договору/документа: 23 лютого 2026 15:57, номер договору 2026-20 (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2026-02-06-004857-a/print/limited-reporting/pdf?np=1) кошти отриманні підприємством від Національної служби здоров`я України за надання медичних послуг 36000,00 гривень; ціна договору - 28 500,00 гривень, строк виконання договору від 23.02.2026 до 31.12.2026; Ідентифікатор договору - UA-2026-02-06-004857-a-b4 (т. 1 а.с. 92).
Відповідно до видаткової накладної № 25 від 03 березня 2026 Фізичною особою - підприємцем Стефанцевим Русланом Анатолійовичем поставлено Комунальному некомерційному підприємству "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради товар - Електрокардіограф 6 - канальний ECG600G, (Неасо) у кількості 1 шт., за ціною 28 500,00 гривень (т. 1 а.с. 145 зворот).
Згідно з платіжною інструкцією № 2549 від 03.03.2026 КНП "Центр ПМСД" сплачено на користь ФОП Стефанцева Р.А. 28 500,00 гривень із призначенням платежу - за електрокардіограф 6 - канальний ECG600G, зг. накл.№ 25 від 03.03.2026, дог. № 2026-20 від 23.06.2026 (т. 1 а.с. 146). 
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на таке.
Предметом позову в цій справі є матеріально-правові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Істмед" до Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та до Фізичної особи - підприємця Стефанцева Руслана Анатолійовича про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/ пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем.
Причиною виникнення спору у цій справі стало питання щодо наявності або відсутності підстав для визнання незаконним та скасування рішення відповідача-1 про відхилення пропозиції ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем.
Відповідно до статті 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин.
Частиною 4 статті 236 ГПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовані Законом України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини 4 статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" відносини, пов`язані зі сферою публічних закупівель, регулюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.
Згідно частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:
6) договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару;
7) електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;
8) електронний каталог - систематизована база актуальних пропозицій, що формується та супроводжується централізованою закупівельною організацією в електронній системі закупівель та використовується замовником з метою відбору постачальника товару (товарів), вартість якого (яких) є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1-3 частини першої статті 3 цього Закону. Забезпечення функціонування електронного каталогу здійснюється, у тому числі за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього. Для замовників користування електронним каталогом є безоплатним;
15) найбільш економічно вигідна тендерна пропозиція/пропозиція - тендерна пропозиція/пропозиція, що визнана найкращою за результатами оцінки тендерних пропозицій/пропозицій відповідно до статті 29 цього Закону;
18) переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі;
19) переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю;
25) публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом;
Положеннями частини 2, абзацу 1 частини 3 статті 3 Закону визначено, що замовники здійснюють спрощені закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель у порядку, передбаченому цим Законом. 
У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, вартість яких не перевищує 50 тисяч гривень, замовник повинен дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель та може використовувати електронну систему закупівель, у тому числі електронні каталоги для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.
Згідно вимог частини 3 статті 12 Закону під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Структуру, механізм формування, використання електронного каталогу в електронній системі закупівель відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" врегульовано Порядком формування та використання електронного каталогу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 (далі – Порядок, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин). 
Згідно пункту 2 розділу "Загальні питання" терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення:
договір про закупівлю, укладений з використанням електронного каталогу (далі - договір), - договір, укладений замовником з переможцем відбору відповідно до цього Порядку;
економічно вигідна пропозиція - пропозиція постачальника, ціна якої за результатами здійсненого замовником запиту пропозицій електронною системою закупівель визначена як найменша;
заявка - звернення про приєднання до електронного каталогу, що подається учасником до адміністратора через електронну систему закупівель відповідно до вимог, установлених цим Порядком;
категорія товару - сукупність товарів, що формується адміністратором в електронному каталозі за показниками третьої - восьмої цифр у межах одного розділу основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 “Єдиний закупівельний словник”, затвердженого в установленому порядку (далі - Єдиний закупівельний словник);
переможець відбору - постачальник, пропозиція якого визначена економічно вигідною за результатами здійсненого замовником запиту пропозицій постачальників в електронному каталозі та якому повідомлено про намір укласти договір;
специфікація товару - сукупність характеристик товару та їх допустимих значень в межах визначеної адміністратором категорії товару, яким може відповідати один або кілька товарів;
учасник - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, яка подала заявку до адміністратора відповідно до вимог цього Порядку.
Положеннями пункту 57 Порядку передбачено, що замовник оголошує запит пропозицій постачальників в електронному каталозі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається виключно інформація про назву, очікувану вартість предмета закупівлі, кількість, строк, умови, місце поставки товару, умови його оплати та кінцевий строк подання постачальником ціни пропозиції (строк подання постачальником ціни пропозиції не може становити менш як два робочих дні з дня оприлюднення замовником запиту пропозицій постачальників в електронній системі закупівель), характеристики товару та їх допустимі значення в межах специфікації товару, визначеної адміністратором для відповідної категорії товарів, розмір, вид, строк та умови надання, повернення забезпечення виконання договору (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати), а також вимога, що країною-походження товару не може бути Російська Федерація/Республіка Білорусь/Ісламська Республіка Іран.
Запит пропозицій постачальників повинен містити проект договору з обов`язковим зазначенням підстав та у разі потреби із зазначенням порядку зміни його умов.
Якщо відповідно до законодавства затверджено обов`язкову для застосування форму договору для окремих товарів і адміністратор розмістив її разом з оголошенням про проведення кваліфікації до електронного каталогу в електронній системі закупівель, то під час оголошення запиту пропозицій постачальників замовник зобов`язаний використовувати таку форму.
Якщо законодавством не передбачено обов`язкову для застосування форму договору для окремих товарів і при цьому адміністратор розмістив форму проекту договору разом з оголошенням про проведення кваліфікації до електронного каталогу в електронній системі закупівель, то під час оголошення запиту пропозицій постачальників замовник має право використовувати таку форму або додати до запиту пропозицій постачальників інший проект договору.
У випадку, передбаченому абзацом третім цього пункту, або якщо замовник відповідно до абзацу четвертого цього пункту прийняв рішення використовувати форму проекту договору, оприлюднену в електронній системі закупівель, такий замовник не завантажує до запиту пропозицій постачальників проект договору та використовує форму проекту договору, оприлюднену адміністратором в електронній системі закупівель.
Проект договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників, не повинен суперечити інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель шляхом заповнення відповідних електронних форм з окремими полями, та може містити інші умови, які передбачені законодавством для такого договору та які замовник вважає необхідними для виконання такого договору під час строку його дії.
У разі коли замовником використовується форма проекту договору, оприлюднена адміністратором разом з оголошенням про проведення кваліфікації до електронного каталогу в електронній системі закупівель, такий договір укладається у формі електронного документа на підставі дій осіб, уповноважених замовником та постачальником на укладення договору, з накладенням електронних підписів відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".
Запит пропозицій постачальників не повинен містити вимоги до постачальника, переможця відбору, інших документів, які не передбачені цим Порядком, а також вимоги щодо обмеження нижньої межі ціни пропозиції постачальника.
Електронною системою закупівель автоматично через електронний каталог надсилається постачальникам, кваліфікованим до відповідної категорії, повідомлення про запит пропозицій постачальників у момент оприлюднення запиту пропозицій постачальників в електронній системі закупівель.
Закупівля з використанням електронного каталогу відбувається з дотриманням положень, визначених статтею 5 Закону.
За змістом пункту 58 Порядку постачальник через електронний каталог подає пропозицію відповідно до вимог, установлених замовником у запиті пропозицій постачальників в електронній системі закупівель.
На запит пропозицій постачальників, оприлюднений замовником в електронній системі закупівель, постачальник має право подати тільки одну пропозицію.
Подання пропозиції постачальником вважається підтвердженням того, що його товар відповідає вимогам, визначеним замовником у запиті пропозицій постачальників.
Постачальник у відповідь на запит пропозицій постачальників від замовника не може подати пропозицію, товар в якій не відповідає специфікації товару, що зазначена в такому запиті.
Електронною системою закупівель після закінчення строку для подання пропозицій постачальників, визначеного замовником в запиті пропозицій постачальників, розкривається вся інформація, зазначена в пропозиції.
Пунктами 61, 62 Порядку визначено, що оцінка пропозицій постачальників проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі інформації, зазначеної замовником в запиті пропозицій.
Після оцінки пропозицій постачальників замовник розглядає пропозицію постачальника, яка визначена економічно вигідною, щодо її відповідності вимогам, зазначеним у запиті пропозицій постачальників.
За результатами оцінки електронною системою закупівель та розгляду пропозиції постачальника замовник визначає переможця відбору та приймає згідно з цим пунктом рішення про намір укласти договір, яке оформлюється протоколом. Протокол автоматично формується та оприлюднюється електронною системою закупівель на підставі дії (дій) уповноваженої замовником особи в електронній системі закупівель після накладення нею кваліфікованого електронного підпису відповідно до Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” і не потребує формування окремого протоколу в паперовій формі.
Повідомлення про намір укласти договір автоматично формується та оприлюднюється електронною системою закупівель протягом одного дня з дня оприлюднення протоколу, передбаченого абзацом восьмим цього пункту, в електронній системі закупівель.
Переможцю відбору та іншим постачальникам електронною системою закупівель автоматично у день визначення переможця відбору надсилається інформація про переможця відбору із зазначенням його найменування, у тому числі скороченого (за наявності), та місцезнаходження - для юридичної особи або прізвища, імені, по батькові (за наявності) та місця проживання - для фізичної особи.
Приписами пункту 64 Порядку передбачено, що замовник відхиляє пропозицію переможця відбору у разі, коли переможець відбору:
1) не підписав договір на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників у строк, визначений пунктом 66 цього Порядку;
2) не надав забезпечення виконання договору у строк, визначений пунктом 66 цього Порядку;
3) письмово відмовився від укладення договору на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників.
У разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник оприлюднює таке рішення із зазначенням причин такого відхилення в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня з дня його прийняття.
У разі відхилення пропозиції переможця відбору з підстав, визначених цим пунктом, замовник розглядає наступну економічно вигідну пропозицію, визначену відповідно до пункту 61 цього Порядку, в порядку та строки, визначені пунктом 62 цього Порядку. 
Згідно з пунктом 66 Порядку замовник укладає договір з переможцем відбору не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір. У разі обґрунтованої потреби строк укладення договору може бути продовжений до 10 календарних днів.
Договір між замовником та переможцем відбору укладається відповідно до вимог законодавства.
Умови договору не можуть відрізнятися від умов, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників шляхом заповнення електронних форм з окремими полями та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників, та/або пропозиції переможця відбору, крім випадку зменшення ціни договору без зміни обсягу або перерахунку ціни та обсягів товарів у бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки, або приведення умов договору у відповідність з умовами, визначеними у запиті пропозицій постачальників шляхом заповнення електронних форм з окремими полями в електронній системі закупівель, якщо такі умови відрізняються у проекті договору.
Пунктом 68 Порядку визначено, що за результатами проведеного відбору постачальника через електронний каталог замовник оприлюднює звіт про договір, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до статті 10 Закону.
Щодо позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішення про відхилення пропозиції позивача.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Згідно з пунктом 66 Порядку замовник укладає договір з переможцем відбору не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір. У разі обґрунтованої потреби строк укладення договору може бути продовжений до 10 календарних днів. 
Договір між замовником та переможцем відбору укладається відповідно до вимог законодавства.
Приписами пункту 1 частини 1 статті 208 ЦК України визначено, що у письмовій формі належить вчиняти правочини між юридичними особами.
За змістом частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.
Приписами підпункту 1 пункту 64 Порядку передбачено, що замовник відхиляє пропозицію переможця відбору у разі, коли переможець відбору не підписав договір на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, та у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників у строк, визначений пунктом 66 цього Порядку.
Доводи позивача про направлення замовнику підписаного договору, що підтверджує накладна поштового оператора Нова Пошта суд відхиляє, оскільки зміст цієї накладної не містить відомостей щодо поштового вкладення та про направлення відповідачу-1 саме підписаного договору закупівлі.
Доказів надіслання замовнику засобами електронного зв`язку договору підписаного шляхом накладення електронного підпису уповноваженого представника позивачем суду не надано.
Суд зауважує, що розміщений замовником у системі закупівель проект договору не містив положень щодо можливості обміну сканованими файлами документів, зокрема на підтвердження обставини підписання договору закупівлі з боку переможця закупівлі. 
Пунктом 64 Порядку передбачено, що у разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник оприлюднює таке рішення із зазначенням причин такого відхилення в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня з дня його прийняття.
З урахуванням встановленої замовником обставини не підписання позивачем у строк визначений Порядком договору, замовник оприлюднив рішення про відхилення пропозиції позивача із зазначенням причин такого відхилення в електронній системі закупівель та перейшов до розгляду наступної економічно вигідної пропозиції.
За наслідками розгляду наступної економічно вигідної пропозиції було оприлюднено рішення про намір укласти договір з відповідачем-2 та надалі між відповідачами укладено договір про закупівлю (договір поставки товару) № 2026-20 від 23.02.2026.
Із матеріалів справи вбачається, що оспорюваний позивачем договір повністю виконаний його сторонами, що підтверджується видатковою накладною на передачу замовнику предмета закупівлі, платіжною інструкцією щодо оплати поставленого товару та звітом про виконання договору. 
Надаючи оцінку вимогам позивача про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/ пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем суд звертає увагу на таке. 
За змістом статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, та свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 16 ЦК України).
Згідно із частинами 1, 2 статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Відповідно до частини 1 статті 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою та необхідною умовою для звернення особи до суду із відповідним позовом є наявність порушеного права та охоронюваного законом інтересу особи - позивача у справі і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.
При цьому позивач самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюється судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
Суд зауважує, що спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити (такі висновки Верховного Суду викладені у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14 жовтня 2019 року у справі № 910/6642/180.
Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, необхідно виходити із його ефективності, а це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Під ефективним способом необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, суд першочергово перевіряє, чи були порушені права позивача, яким способом вони мають бути поновлені і чи є відповідні позовні вимоги у справі. (Аналогічна правові висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду 13 липня 2022 року у справі № 199/8324/19).
У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права, оскільки обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права.
Враховуючи вищевикладене, господарський суд повинен встановити на що саме спрямований позов та вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту в обраний позивачем спосіб.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.08.2023 у справі №924/1288/21 виснувала, що якщо публічна закупівля завершується оформленням відповідного господарського договору, то оскаржити можна такий договір, а вимога про визнання недійсною закупівлі не є ефективним способом захисту. При цьому, оскільки процедура закупівлі завершується укладенням договору, рішення уповноваженої особи замовника, оформлене відповідним протоколом, є таким, що вичерпало дію фактом його виконання (укладенням договору).
Подібний висновок послідовно підтримувався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 23.08.2023 у справі № 903/745/22, від 28.09.2023 у справі №912/1562/22, від 11.10.2023 у справі №911/2629/21, від 11.06.2024 у справі №918/565/22, від 12.06.2024 у справі №906/633/21. 
З огляду на правову природу публічної закупівлі як процедури, що завершується укладенням договору, подальше оскарження дій замовника, які передували укладенню такого договору, втрачає самостійне правове значення після реалізації результатів закупівлі. 
Такий підхід послідовно підтримується судовою практикою, відповідно до якої рішення замовника, оформлені протоколами чи іншими актами, є проміжними стадіями процедури закупівлі та не можуть бути предметом ефективного судового контролю поза зв`язком із вимогами щодо наслідків укладення та виконання договору.
Оскільки процедура закупівлі завершилася укладенням договору, вимоги позивача про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" не є ефективним способом захисту, адже прийняте замовником закупівлі рішення вичерпало свою дію фактом його виконання (оприлюднення та переходом до розгляду наступної пропозиції) і визнання його незаконним та скасування не приведе до поновлення прав та інтересів позивача, що свідчить про неефективність обраного способу захисту.
Отже, для захисту та відновлення порушених прав у спірних правовідносинах позивачем обрано неефективний спосіб захисту, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позову у цій частині.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовна вимога про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" задоволенню не підлягає. 
Щодо вимоги про визнання недійсним договору, укладеного відповідачами за результатами проведеної закупівлі.
Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 16 ЦК України визнання правочину недійсним є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів.
Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; правочин може вчинятися усно або в письмовій формі.
Положеннями статті 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Статтею 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину та зазначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто, таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі судового рішення (відповідна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 916/5073/15).
У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Згідно частини 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). 
Зазначеною нормою передбачено можливість оскарження правочину як стороною договору, так і зацікавленою особою, яка не є стороною правочину.
Тобто у разі, якщо договір оскаржує особа, яка не є стороною цього договору, така особа, звертаючись з відповідним позовом до суду, має навести обґрунтування, в чому полягає порушення її прав та охоронюваних законом інтересів цим правочином.
Таким чином, позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання договору недійсним повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними, а також доведено наявність порушеного права позивача внаслідок укладення оспорюваного правочину. 
Звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним оспорюваного договору, позивач в обґрунтування наявності у нього порушеного права, послався на безпідставне відхилення його пропозиції, відсутність у замовника підстав для переходу до розгляду пропозиції наступного учасника, визнання його переможцем та укладення з таким учасником спірного договору. 
Отже, позивач, звернувшись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів, як учасника закупівлі, чию пропозицію замовником відхилено фактично визначає об`єктом судового захисту своє право на участь у закупівлі, яка є завершеною.
Суд зауважує, що система публічних закупівель, у тому числі через механізм електронного каталогу передбачає послідовний розгляд пропозицій, починаючи з найбільш економічно вигідної. 
У цьому спорі, правова позиція позивача фактично зводиться до того, що недосягнення бажаного результату (перемоги у закупівлі ) внаслідок відхилення його пропозиції є підставою для судового захисту. 
Водночас, звернення до суду можливе виключно за наявності порушеного права або інтересу, що підтверджується відповідними доказами. 
Тендерна процедура, яка дотримується встановлених законом правил і не містить ознак дискримінаційного чи незаконного характеру, не може бути визнана такою, що порушує права позивача лише через те, що його пропозицію з підстав визначених Порядком було відхилено.
З урахуванням наведеного, суд вважає, що позивачем не доведено, що укладений відповідачами за наслідками закупівлі договір порушує його права та інтереси. 
Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі визнання недійсним правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Тлумачення змісту частини 1 статті 216 ЦК України свідчить, що недійсний правочин не створює для сторін тих прав і обов`язків, які він мав створювати, а породжує лише передбачені законом наслідки, пов`язані з його недійсністю. 
Такі юридичні наслідки під час виконання сторонами недійсного правочину поєднуються з реституційними, які полягають у поверненні в натурі кожною стороною одна одній, одержаного ними на виконання цього правочину. 
Двостороння реституція є обов`язковим наслідком визнаного судом недійсним правочину та не може бути проігнорована сторонами. Тобто при недійсності правочину повернення отриманого сторонами за своєю правовою природою становить юридичний обов`язок, що виникає із закону та юридичного факту недійсності правочину.
Позовна вимога позивача про визнання недійсним договору у цій справі не містить вимоги про застосування наслідків недійсності вказаного правочину - двосторонньої реституції .
Судом установлено, що оголошена відповідачем-1 закупівля завершена, оспорюваний договір виконано сторонами у повному обсязі, водночас позивачем не обгрунтовано, яким чином будуть поновлені його права та інтереси, зважаючи на встановлені обставини. 
Отже, оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд має враховувати також його ефективність. 
Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2023 у справі №905/77/21 уточнив висновок, викладений у постанові від 03.12.2021 у справі №906/1061/20, з урахуванням актуальних правових висновків, сформульованих у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2022 у справі №908/976/19, від 01.03.2023 у справі №522/22473/15-ц, зазначивши, що позовна вимога про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише у разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину. Окреме заявлення позовної вимоги про визнання виконаного/частково виконаного договору недійсним без вимоги про застосування наслідків його недійсності не є ефективним способом захисту, бо не призводить до поновлення прав позивача. 
З урахуванням викладеного, оскільки спірний договір виконаний сторонами, а позивач не заявляв до суду вимогу про застосування наслідків виконання недійсного правочину або стягнення збитків, обраний спосіб захисту прав не є ефективним.
Суд зауважує, що у контексті спірних правовідносин ефективність способу захисту розглядається як його здатність не лише констатувати порушення, а й усунути його наслідки або мінімізувати негативний вплив на права та інтереси позивача. 
Такий спосіб захисту має відповідати принципу повного відновлення порушеного права або, за неможливості такого відновлення, забезпечувати відповідну компенсацію. 
Наразі, обраний позивачем спосіб захисту не відповідає зазначеним критеріям, оскільки не передбачає реального механізму поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення гарантувати можливість отримання відповідного відшкодування.
Суд звертає увагу, що одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність, згідно якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 14 ГПК України).
У постанові від 01.04.2026 у справі № 916/4170/23 Верховний Суд зазначив, що обрання способу захисту - це прерогатива позивача. Разом з тим, свобода в обрані способу захисту передбачає й несення позивачем ризику відмови в задоволенні позовних вимог у зв`язку із неналежністю чи неефективністю заявленого захисту.
Наведене узгоджується з висновками викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19, від 02.02.2021 у справі №925/642/19, від 06.04.2021 у справі №910/10011/19, від 22.06.2021 у справі №200/606/18, від 02.11.2021 у справі №925/1351/19, від 25.01.2022 у справі №143/591/20, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц у яких викладено, що обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. 
Отже, для захисту та відновлення порушених прав у спірних правовідносинах позивачем обрано неефективний спосіб захисту, що є окремою підставою для відмови в задоволенні позову у цій частині.
Оскільки обрання позивачем неефективного способу захисту прав є самостійною підставою для відмови в позові незалежно від інших встановлених судом обставин, це виключає необхідність надання судом оцінки будь-яким іншим доводам сторін.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна вимога про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем задоволенню не підлягає. 
Відповідно до частин 3-4 статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Положеннями частини 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до вимог статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 ГПК України).
Згідно статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частини 1-2 статті 86 ГПК України).
Під час розгляду справи, судом кожній стороні була надана розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, у тому числі подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами. 
У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід. 
Враховуючи викладене, суд не надає детальної відповіді на кожний аргумент та довід учасників справи, оскільки такі доводи та аргументи не впливають на висновки суду у цій справі. 
Дослідивши фактичні обставини справи, що входять до предмету доказування у цій справі та стосуються кваліфікації спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Істмед" до Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та до Фізичної особи - підприємця Стефанцева Руслана Анатолійовича про визнання незаконним та скасування рішення Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради, оформленого протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції у закупівлі UA-2026-02-06-004857-a від 23.02.2026, яким відхилено пропозицію ТОВ "Істмед" та про визнання недійсним договору про закупівлю № 2026-20 від 23.02.2026, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Мурафської сільської ради та ФОП Стефанцевим Русланом Анатолійовичем слід відмовити.
Щодо розподілу судових витрат.
Відповідно до пункту 12 частини 3 статті 2 ГПК України однією з основних засад господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
Згідно вимог статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 5 324,80 гривень.
Відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Приймаючи до уваги, що у задоволенні позову відмовлено повністю, судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 86, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:
1. У задоволенні позову відмовити повністю.
2. Судові витрати покласти на позивача.
3. Згідно з приписами статті 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
4. Відповідно до положень частини 1 статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
5. Примірник судового рішення надіслати сторонам до електронних кабінетів у системі ЄСІТС.
Повне рішення складено 08 липня 2026 р.

Суддя Шамшуріна М.В.  

віддрук. прим.:
1 - до справи;
2,3,4 - сторонам до електронних кабінетів у системі ЄСІТС.