МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ 

Справа № 210/3839/26 
Провадження № 3/210/927/26 

П О С Т А Н О В А
іменем України
19 серпня 2026 року    
Суддя Металургійного районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ДПС України, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п.  НОМЕР_1 , ліквідатор/начальник Дочірнього підприємства «Криворізьке спеціалізоване управління №567 «Промвентиляція» колективного підприємства «Дніпросантехмонтаж», громадянка України, адреса місця роботи: АДРЕСА_1 ,
за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -
В С Т А Н О В И Л А:
До Металургійного районного суду міста Кривого Рогу надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП
За змістом протоколу №697 від 22 травня 2026 року ОСОБА_1 ставиться у провину вчинення правопорушення порядку проведення розрахунків, а саме: «п.1 ст. 3 розділу ІІ «Порядку проведення розрахунків», Закону України від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», проводила готівкові розрахунки без застосування РРО або ПРРО на загальну суму 2987857,07 грн., відповідальність за порушення вимог цього Закону передбачена ст. 17 розділу V».
Вказане встановлено інспектором Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ДПС України при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки Дочірнього підприємства «Криворізьке спеціалізоване управління №567 «Промвентиляція» колективного підприємства «Дніпросантехмонтаж» з питань дотримання вимог податкового валютного законодавства та іншого законодавства за період з 01.01.2019 року по 06.05.2026 року та з питань дотримання правильності нарахування, обчислення та сплати внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2011 року по 06.05.2026 року.
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 вину не визнав, заперечував вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення та надала суду документи, що стосуються руху готівкових коштів підприємства, у тому числі довідки про рух грошових коштів, видаткові касові ордери, а також прибуткові касові ордери за 2019-2026 рр.
За змістом статті 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності, а положеннями статті 245 цього ж Кодексу визначено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.
Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Згідно з статтею 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.
Диспозиція частини 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а також положень Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов`язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.
З урахуванням цього суд доходить до висновку, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, має спеціального суб`єкта, а саме особу, яка на певній правовій підставі (трудові відносини тощо) проводить розрахункові операції або відповідно до своїх обов`язків має компетенцією щодо організації проведення розрахункових операцій. Отже, суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, може бути лише особа, яка відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснює розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Зазначений висновок підтверджується і тим, що санкція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає два окремих суб`єкти, на яких може бути накладено стягнення за вчинення такого правопорушення особи, які здійснюють розрахункові операції, та посадові особи. Накладення стягнення за порушення порядку проведення розрахункових операцій на інших осіб не передбачається, внаслідок чого порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку інших осіб не становить складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Відповідно до статті 3 Закону України №265 від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування, послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів, наданні послуг у сфері торгівлі, громадського харчування, послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані, окрім іншого:
1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;
11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, найменування товарів, цін товарів, обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія, номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Наказом Міністерства фінансів України №13 від 21.01.2016 року затверджено Положення про форму і зміст розрахункових документів.
Відповідно до пункту 3 розділу І, Положення, установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів / електронних розрахункових документів. В разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Помилки або неточності в назві товару, що зазначена в розрахунковому документі, які не призводять до спотворення інформації про розрахункову операцію, не є підставою для визнання такого документа нерозрахунковим.
Поняття «розрахункова операція» у розумінні Закону № 265/95-ВР пов`язується, зокрема, з прийманням від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), а також з іншими визначеними законом операціями, які мають бути належним чином зареєстровані.
Відповідно, встановлення факту проведення розрахунків без застосування РРО або ПРРО передбачає необхідність встановлення конкретних розрахункових операцій, які підлягали проведенню через відповідний реєстратор, обставин їх проведення, суми таких операцій, а також особи, яка безпосередньо здійснювала такі розрахункові операції або іншим чином допустила порушення встановленого законом порядку їх проведення.
На підтвердження інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення до суду надано протокол про адміністративне правопорушення №697 від 22.05.2026 року та акт документальної позапланової виїзної перевірки Дочірнього підприємства «Криворізьке спеціалізоване управління №567 «Промвентиляція» колективного підприємства «Дніпросантехмонтаж».
Згідно з актом перевірки контролюючим органом встановлено, що підприємством проводилися готівкові розрахунки без застосування РРО або ПРРО на загальну суму 2 987 857,07 грн., що, за висновком контролюючого органу, є порушенням п. 1 ст. 3 розділу ІІ Закону України №265/95-ВР.
Разом із тим, наведений акт є документом, складеним за результатами перевірки діяльності юридичної особи — Дочірнього підприємства «Криворізьке спеціалізоване управління №567 «Промвентиляція» колективного підприємства «Дніпросантехмонтаж», та містить висновки щодо дотримання підприємством вимог податкового законодавства, законодавства про застосування РРО/ПРРО, законодавства про єдиний внесок та інших вимог законодавства.
Сам акт перевірки не містить відомостей про конкретні розрахункові операції, які безпосередньо здійснював ОСОБА_1 , із зазначенням їх дати, місця проведення, контрагента, суми, способу проведення розрахунку та інших обставин, які б давали можливість встановити особисту участь ОСОБА_1 у проведенні відповідних розрахунків без застосування РРО або ПРРО. Вказаних відомостей не містить і протокол про адміністративне правопорушення.
Окремо суд вважає за необхідне надати оцінку доводам ОСОБА_1  щодо оформлення відповідних господарських операцій підприємства касовими документами та здійснення розрахунків через касу підприємства без застосування РРО або ПРРО.
Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.
За змістом Закону №265/95-ВР розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.
Водночас Закон №265/95-ВР передбачає випадки, у яких РРО та/або ПРРО не застосовуються. 
Зокрема, відповідно до п. 1 ст. 9 цього Закону при здійсненні торгівлі продукцією власного виробництва (крім технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, крім підприємств торгівлі та громадського харчування, у разі проведення розрахунків у касах цих підприємств, установ і організацій з оформленням прибуткових і видаткових касових ордерів та видачею відповідних квитанцій, підписаних уповноваженою особою відповідного суб`єкта господарювання.
Отже, сам по собі факт проведення підприємством розрахунків через касу з оформленням прибуткових та видаткових касових ордерів не може свідчити про порушення вимог Закону. Для висновку про порушення порядку застосування РРО/ПРРО необхідно встановити характер конкретних господарських операцій, за якими отримувалися або видавалися готівкові кошти, їх зміст, сторони відповідних правовідносин, місце та спосіб проведення розрахунків, а також перевірити, чи підпадали такі операції під загальне правило щодо застосування РРО/ПРРО або під передбачені законом винятки.
Зі змісту наданого суду акта документальної позапланової виїзної перевірки №2202/04-36-07-14-04/01415447 від 22.05.2026 року вбачається, що контролюючим органом зроблено загальний висновок про проведення підприємством готівкових розрахунків без застосування РРО або ПРРО на загальну суму 2 987 857,07 грн.
Разом із тим акт перевірки не містить достатньої конкретизації кожної операції, яка, на думку контролюючого органу, мала проводитися через РРО або ПРРО. Зокрема, з наданих суду матеріалів не вбачається конкретного переліку таких операцій із зазначенням їх дати, суті операції, контрагента, підстави отримання коштів, способу розрахунку та обставин, з яких контролюючий орган дійшов висновку, що відповідні кошти були отримані саме в результаті розрахункових операцій у розумінні Закону №265/95-ВР.
При цьому ОСОБА_1  надано суду касові документи, зокрема прибуткові касові ордери, якими оформлювалося надходження готівкових коштів до каси підприємства.
Суд не може залишити зазначені документи поза увагою, оскільки вони безпосередньо стосуються обставин, покладених в основу висновків контролюючого органу про проведення готівкових розрахунків без застосування РРО/ПРРО.
Разом із тим у матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що при проведенні перевірки було досліджено кожну з відповідних операцій з точки зору її правової природи та встановлено, що вона підлягала обов`язковому проведенню через РРО або ПРРО.
Таким чином, наявність у підприємства касових ордерів свідчить про документальне оформлення руху готівкових коштів через його касу, однак сама по собі не доводить ні обов`язку застосування РРО/ПРРО щодо кожної такої операції, ні факту порушення цього обов`язку.
Водночас і відсутність РРО/ПРРО сама по собі не є достатньою підставою для висновку про наявність у діях конкретної фізичної особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, без встановлення характеру відповідних операцій та особи, яка безпосередньо здійснювала такі розрахунки.
Отже, з огляду на надані ОСОБА_1  касові документи та відсутність у матеріалах справи детального дослідження контролюючим органом конкретних операцій, за якими, на його думку, застосування РРО/ПРРО було обов`язковим, суд позбавлений можливості зробити беззаперечний висновок про те, що всі зазначені в акті готівкові операції дійсно становили розрахункові операції, які підлягали проведенню через РРО або ПРРО.
Слід зазначити, що закон виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, при цьому якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення, то відсутній склад правопорушення в цілому.
Обов`язок доведення наявності в діях правопорушника складу правопорушення, передбаченого певною статтею Кодексу України про адміністративні правопорушення покладається на осіб, які відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення.
Як передбачено ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне провадження адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП ОСОБА_1  закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. ст. 34, 35, 155-1, 245, 280, 283 КУпАП, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст. 155-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Металургійний районний суд міста Кривого Рогу особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги,за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя: О. В. Чайкіна