ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2026 року	справа № 380/25594/25	
місто Львів
Львівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Гулика А.Г.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Енерджі Солюшин" до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови
у с т а н о в и в:
І. Стислий виклад позицій учасників справи
Товариство з обмеженою відповідальністю "Трейд Енерджі Солюшин" код ЄДРПОУ 42814997, адреса: 03189, місто Київ, вул. Успішна, будинок 5 звернулося до суду із адміністративним позовом до Львівської митниці код ЄДРПОУ 43971343, адреса: 79000, м.Львів, вул.Костюшка, буд. 1, у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025, №UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025, № UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025, №UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2025/000875, №UA209140/2025/000971, №UA209140/2025/000972, № UA209140/2025/001000.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів, позивач подав до митного оформлення митні декларації, за наслідками розгляду яких відповідач прийняв оскаржені рішення. На думку позивача, відповідач безпідставно здійснив коригування митної вартості задекларованого ним товару, внаслідок чого митна вартість товару зросла. Звертає увагу на те, що основним методом визначення митної вартості товарів є визначення такої за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм Митного кодексу України. Зазначає, що заявлена позивачем митна вартість підтверджується інвойсом, платіжними дорученнями про сплату повної вартості товару, прайс-листом, калькуляціями ціноутворення, тощо. Зауваження митного органу щодо розбіжностей та неповноти інформації є безпідставними та не свідчать про неповноту чи недостовірність відомостей щодо митної вартості імпортованих товарів, що вказані у поданих документах.
Позивач вважає, що інформація щодо митної вартості іншого товару, відмінного від задекларованого позивачем, не могла слугувати підставою для коригування відповідачем митної вартості товару. З огляду на викладене, позивач вважає рішення відповідача про коригування митної вартості протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
21.01.2026 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у позову повністю. Відзив обґрунтований тим, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.
Під час здійснення митного контролю відповідач опрацював інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах. За результатами проведеного опрацювання встановлено, порушення при поданні митної декларації, а саме: - відповідно до умов п. 2.1 Контракту якість товару, повинна відповідати специфікаціям на партію, що відвантажується, та обумовлена у додатках. Проте, Специфікація, яка є основою для внесення відомостей у Додаток до Контракту до митного оформлення не надана. В свою чергу, такий документ (Додаток) не підтверджує числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У пункті 6.5 Контракту зазначено перелік документів, які повинні надаватися Покупцеві, серед них п.3) Сертифікат якості, документ до митного оформлення не надано. Наявний документ – «Сертифікат взяття проб та аналізу». Тотожні порушення встановлені і під час розгляду інших декларацій. Отже, Львівська митниця встановила невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом.
28.01.2026 від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій просить позов задовольнити повністю. Вказана відповідь обґрунтована тим, що правовою підставою для витребування митним органом від декларанта додаткових документів є наявність перелічених у частині 3 статті 53 МК України підстав, про які митний орган зобов`язаний у письмовій формі повідомити декларанта із зазначенням у такому повідомленні конкретних причин за яких заявлена декларантом митна вартість не може бути визнана на основі поданих ним документів. Вказана норма законодавства спрямована на те, щоб декларант був обізнаний з недоліками (хибами), які виявлені митним органом та які в свою чергу перешкоджають митному органу підтвердити задекларовану митну вартість товарів за яких декларант мав би реальну можливість їх усунути шляхом подання додаткових документів. Натомість надані декларанту електронні повідомлення стосовно необхідності подання митному органу додаткових документів не містить відомостей щодо правових підстав для витребування таких документі, переліку відомостей, які відсутні у поданих документах, наявність яких є необхідною умовою для підтвердження числового значення складових митної вартості, визначеної позивачем. Такі дії митного органу не узгоджуються з положеннями п. 2 ч. 4 ст. 54 МК України та сприяють тому, що декларант, будучи необізнаним стосовно фактичних причин, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана, позбавляється можливості усунути такі розбіжності (недоліки, хиби) на стадії здійснення митного контролю правильності визначення задекларованої ним митної вартості товарів.
ІІ. Рух справи
Ухвалою від 05.01.2026 суддя Кисильова О.Й. відкрила провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідно до розпорядження Керівника апарату Львівського окружного адміністративного суду від 26.01.2026 № 7/р відповідно до рішення Вищої ради правосуддя № 100/0/15-26 від 22.01.2026 та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 11.11.2024 № 39 (із змінами) проведено повторний автоматизований розподіл справ.
За результатами повторного автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Гулику А. Г.
Ухвалою від 30.01.2026 суддя прийняв справу до розгляду.
Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.
ІІІ. Фактичні обставини справи
02.10.2023 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено контракт №ВТ-0210/2023, згідно з яким Компанія BARTEX SP. Z O.O. (за контрактом Продавець) зобов`язалась продати, а ТОВ «ТЕС» (за контрактом - Покупець) зобов`язалась купити вугілля, навалом на умовах, зазначених у Контракту та Додатках до Контракту. 
Згідно з п.1.2. Контракту кількість Товару, що поставляється щомісяця, вказується в Додатках до цього Контракту. Відповідно до пункту 1.3. Контракту базовими умовами поставки Контракту є умови DAP «погранперехода» Польща/Україна ст. Верхрата/ст.Рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. За погодженням сторін умови поставки можуть бути змінені для певної партії і/ або терміну поставки, та обумовлені у відповідних Додатках до цього Контракту. 
Відповідно до п 3.1. Контракту ціна за метричну тону Товару, що підлягає поставці за цим Договором узгоджується Продавцем та Покупцем в Додатках до цього Контракту. Відповідно до п.12.5 Контракту контракт набуває чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2024 (включно), а в частині взаєморозрахунків – до їх повного завершення. 
18.04.2025 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаткову угоду №1 до контракту № ВТ-0210/2023, згідно з якою сторони погодили продовження строку дії контракту до 31.12.2026. Метою купівлі товару: вугілля енергетичного у компанії BARTEX SP. Z O.O. (Польща) є продаж його іншій юридичній особі, а саме ПрАТ «ІВАНО-ФРАН?КІВ?СЬКЦЕ?МЕНТ» (ЄДРПОУ 00292988) Місцезнаходженням: 77422, Україна, Тисменицький р-н, Івано Франківська обл., село Ямниця. Товар постачається на умовах DAP погранперехода Польща/Україна ст. Верхрата/ст. рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. Термін поставки - вересень 2025 року. Базова ціна вугілля становить 111,00 долл/тонну. Умови оплати - оплата згідно рахунку. Ціна може змінюватись згідно з формулою у разі відміни якості вугілля від базового, за формулою яку вказано в додатку. Валюта платежу – долар США, загальна вартість додатку 388 500,00 доларів США. Відповідальність за імпортне митне оформлення та розвантаження переходить до покупця після прибуття вантажу в пункт призначення. 
18.09.2025 згідно з накладною 3576 102263 Компанія BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 (графа 25) направила у залізничних вагонах вугілля енергетичне фр. 0-100мм ГНГ 27011290 ЕТСНГ 161202 походженням з Колумбії масою 1217040 кілограмів з Гданськ Порт (Польща) до УЗ Ямниця, Львів УЗ. 
25.09.2025 Компанією BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 та додатку № 14 було виставлено рахунок (invoice) № 0006/9/25/DEX на загальну суму 135 091,44 доларів США 
25.09.2025 Компанія BARTEX SP. Z O.O. отримала експортну декларацію 25PL401010000ZE2B7 від 25.09.2025 на товар: енергетичного вугілля фр.0-100, у кількості 1217040 кілограмів, яке знаходилось у 18 вагонах. 
26.09.2025 керуючись п.4.2 ст.57 МКУ «ТЕС» заявлено митну вартість товару за та ч. 4 ст. 58 МКУ 1 методом декларантом ТОВ та подано електронну митну декларацію 25UA20 9140024837 U6. 
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митниці (Відповідачу) такі документи:
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів – ВТ-0210/2023 від 02.10.2023;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – ДОДАТКОВА УГОДА №1 від 18.04.2025;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Додаток №14 від 05.09.2025;
- Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) – 0006/9/25 DEX від 25.09.2025;
- Залізнична накладна СМГС (SMGS consignment note rail) – 3576 102263 від 18.09.2025;
- Сертифікат про походження товару (Сertificate of origin) - PL/MF/AR 0090510 від 25.09.2025;
- Certificate of Sampling and Analysis - PL2509021Gd від 22.09.2025;
- Договір про надання послуг митного брокера – 2102/24 від 21.02.2024;
- Копія митної декларації країни відправлення – 25PL401010000ZE2B7 від 25.09.2025;
- Karta przeladunkowa (пол. «карта перевантаження») – № 06/09/2025 від 23.09.2025.
За результатами перевірки митної декларації від 26.09.2025 №25UA209140024837U6 та доданих до неї документів відповідач прийняв Рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025.
02.10.2023 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено контракт №ВТ-0210/2023, згідно з яким Компанія BARTEX SP. Z O.O. (за контрактом Продавець) зобов`язалась продати, а ТОВ «ТЕС» (за контрактом - Покупець) зобов`язалась купити вугілля, навалом на умовах зазначених у Контракту та Додатках до цього Контракту. 
Згідно з п.1.2. Контракту кількість Товару, що поставляється щомісяця, вказується в Додатках до цього Контракту. Відповідно до п.1.3. Контракту базовими умовами поставки цього Контракту є умови DAP «погранперехода» Польща/Україна ст. Верхрата/ст. Рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. За погодженням сторін умови поставки можуть бути змінені для певної партії і/ або терміну поставки, та обумовлені у відповідних Додатках до цього Контракту. 
Відповідно до п. 3.1. Контракту ціна за метричну тону Товару, що підлягає поставці за цим Договором узгоджується Продавцем та Покупцем в Додатках до цього Контракту. Відповідно до п.12.5 Контракту, контракт набуває чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2024 (включно), а в частині взаєморозрахунків – до їх повного завершення. 
18.04.2025 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаткову угоду №1 до контракту № ВТ-0210/2023 (далі за текстом – Додаткова угода №1), згідно з якою сторони погодили продовження строку дії контракту до 31.12.2026. Метою купівлі товару: вугілля енергетичного у компанії BARTEX SP. Z O.O. (Польща) є продаж його іншій юридичній особі, а саме ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІД?ПО? ВІД?АЛЬ?НІСТЮ «ЗАХІДТРАНСБУД» (ЄДРПОУ 32703665) Місцезнаходженням: 82400, Україна, Стрийський р-н, Львівська обл., місто Стрий, вулиця Заньковецької М., будинок 23. Важливим чинником імпорту товару саме у цієї компанії та із зазначеної країни є, зокрема, формування вигідних цінових пропозицій для покупців. 
03.10.2025 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаток №15 до контракту № ВТ-0210/2023, згідно з яким сторони погодили постачання наступного товару: Вугілля енергетичне, загальною кількістю фр.0-100 мм (код ТНВЕД 2701), походженням Колумбія, що постачається у жовтні 2025 року, кількістю 1000,0 т +/- 10,0%. Товар постачається на умовах DAP погранперехода Польща/Україна ст. Верхрата/ст. рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. Термін поставки - жовтні 2025 року. Базова ціна вугілля становить 111,00 долл/тонну. Умови оплати - оплата згідно рахунку. Ціна може змінюватись згідно формули у разі відміни якості вугілля від базового за формулою яку вказано в додатку. Валюта платежу – долар США, загальна вартість додатку 111 000,00 доларів США. 
15.10.2025 згідно з накладною 3576 102268 Компанія BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 (графа 25) направила у залізничних вагонах вугілля енергетичне фр. 0-100мм ГНГ 27011290 ЕТСНГ 161202 походженням з Колумбії масою 346 600 кілограмів з Гранськ Порт (Польща) до УЗ Стрий, Львів УЗ. 
23.10.2025 Компанією BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 та додатку № 15 виставлено рахунок (invoice) № 0005/10/25/DEX загальну суму 38472,60 доларів США. Згідно умов постачання транспортні витрати входили до вартості Товару. 
24.10.2025 керуючись 4.2 ст.57 МКУ заявлено митну вартість товару за та ч. 4 ст. 58 МКУ 1 методом декларантом ТОВ «ТЕС» та подано електронну митну декларацію 25UA20 9140027576 U 4. 
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) такі документи:
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів – ВТ-0210/2023 від 02.10.2023;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – ДОДАТКОВА УГОДА №1 від 18.04.2025;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Додаток №15 від 03.10.2025;
- Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) - 0005/10/25 DEX від 23.10.2025;
- Залізнична накладна СМГС (SMGS consignment note rail)– 3576 102268 від 15.10.2025;
- Сертифікат про походження товару (Сertificate of origin) - PL/MF/AR 0090514 від 23.10.2025;
- Certificate of Sampling and Analysis - PL2510019Gd від 17.10.2025;
- Договір про надання послуг митого брокера – 2102/24;
- Митну декларацію країни відправлення – № 25PL401010001340В8 від 23.10.2025;
- Karta przeladunkowa (пол. «карта перевантаження») № 05/10/2025.
За результатами перевірки митної декларації від 24.10.2025 № 25UA20 4 та доданих до неї документів відповідачем було прийнято – Рішення про коригування митної вартості товарів № 209000/2025/400117/1 від 24.10.2025. 
02.10.2023 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено контракт №ВТ-0210/2023, згідно з яким Компанія BARTEX SP. Z O.O. (за контрактом Продавець) зобов`язалась продати, а ТОВ «ТЕС» (за контрактом - Покупець) зобов`язалась купити вугілля, навалом на умовах зазначених у Контракту та Додатках до Контракту. 
Згідно з п.1.2. Контракту кількість Товару, що поставляється щомісяця, вказується в Додатках до цього Контракту. Відповідно до п.1.3. Контракту базовими умовами поставки цього Контракту є умови DAP «погранперехода» Польща/Україна ст. Верхрата/ст. Рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. За погодженням сторін умови поставки можуть бути змінені для певної партії і/ або терміну поставки, та обумовлені у відповідних Додатках до цього Контракту. 
Згідно з п. 3.1. Контракту ціна за метричну тону Товару, що підлягає поставці за цим Договором узгоджується Продавцем та Покупцем в Додатках до цього Контракту. Відповідно до п.12.5 Контракту, контракт набуває чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2024 (включно), а в частині взаєморозрахунків – до їх повного завершення. 
18.04.2025 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаткову угоду №1 до контракту № ВТ-0210/2023, згідно з якою сторони погодили продовження строку дії контракту до 31.12.2026. Метою купівлі товару: вугілля енергетичного у компанії BARTEX SP. Z O.O. (Польща) є продаж його іншій юридичній особі, а саме ТОВ «ТОГО» (ЄДРПОУ 30517452) Місцезнаходженням: 02140, Україна, місто Київ, проспект Григоренка, будинок 36 квартира 9. 
15.10.2025 згідно з накладною 3576 102269 Компанія BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 (графа 25) направила у залізничних вагонах вугілля енергетичне фр. 0-100мм ГНГ 27011290 ЕТСНГ 161202 походженням з Колумбії масою 138200 кілограмів з Гданськ Порт (Польща) до Трипілля-Дніпровська ПЗ УЗ. Отримувачем товару зазначено ТОВ «ТОГО» (ЄДРПОУ 30517452) (графа 4). 
23.10.2025 Компанія BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 та додатку № 15 виставила рахунок (invoice) № 0005/10/25/DEX загальну суму 38472,60доларів США. 
24.10.2025 керуючись 4.2 ст.57 МКУ заявлено митну вартість товару за та ч. 4 ст. 58 МКУ 1 методом декларантом ТОВ «ТЕС» та подано електронну митну декларацію 25UA209140027577U3. 
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) такі документи:
- Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) - 0006/10/25 DEX від 23.10.2025;
- Залізнична накладна СМГС (SMGS consignment note rail)– 3576 102269 від 15.10.2025;
- Сертифікат про походження товару (Сertificate of origin) - PL/MF/AR 0090515 від 23.10.2025;
- Certificate of Sampling and Analysis - PL2510019Gd від 17.10.2025;
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів – ВТ-0210/2023 від 02.10.2023;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – ДОДАТКОВА УГОДА №1 від 18.04.2025;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Додаток №15 від 03.10.2025;
- Договір про надання послуг митого брокера – 2102/24;
- Копія митної декларації країни відправлення – 25PL401010001341B7 від 23.10.2025.
За результатами перевірки митної декларації від 24.10.2025 № 25UA209140027577U3 та доданих до неї документів відповідачем було прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів № 209000/2025/400118/2 від 24.10.2025.
02.10.2023 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено контракт №ВТ-0210/2023, згідно з яким Компанія BARTEX SP. Z O.O. (за контрактом Продавець) зобов`язалась продати, а ТОВ «ТЕС» (за контрактом - Покупець) зобов`язалась купити вугілля, навалом на умовах зазначених у Контракту та Додатках до цього Контракту. 
Згідно з п.1.2. Контракту кількість Товару, що поставляється щомісяця, вказується в Додатках до цього Контракту. 
Відповідно до п.1.3. Контракту базовими умовами поставки Контракту є умови DAP «погранперехода» Польща/Україна ст. Верхрата/ст. Рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. За погодженням сторін умови поставки можуть бути змінені для певної партії і/ або терміну поставки, та обумовлені у відповідних Додатках до цього Контракту. Згідно з п. 3.1. Контракту, ціна за метричну тону Товару, що підлягає поставці за цим Договором узгоджується Продавцем та Покупцем в Додатках до цього Контракту. 
Відповідно до п.12.5 Контракту, контракт набуває чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2024 (включно), а в частині взаєморозрахунків – до їх повного завершення. 
18.04.2025 між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаткову угоду №1 до контракту № ВТ-0210/2023, згідно з якою сторони погодили продовження строку дії контракту до 31.12.2026. Метою купівлі товару: вугілля енергетичного у компанії BARTEX SP. Z O.O. (Польща) є продаж його іншій юридичній особі, а саме ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІД?ПО? ВІД?АЛЬ?НІ?СТЮ «ЗАХІДТРАНСБУД» (ЄДРПОУ 32703665) Місцезнаходженням: 82400, Україна, Стрийський р-н, Львівська обл., місто Стрий, вулиця Заньковецької М., будинок 23. 
05 вересня 2025 року між ТОВ «ТЕС» та Компанією BARTEX SP. Z O.O. укладено додаток №14 до контракту № ВТ-0210/2023 (далі за текстом – Додаток №14) згідно якого сторони погодили постачання наступного товару: Вугілля енергетичне, загальною кількістю фр.0-100 мм (код ТНВЕД 2701), походженням Колумбія, що постачається у вересні 2025 року, кількістю 3500,0 т +/- 10,0%. Товар постачається на умовах DAP погранперехода Польща/Україна ст. Верхрата/ст. рава-Руська-екс, INKOTERMS 2010. Термін поставки - вересень 2025 року. Базова ціна вугілля становить 111,00 долл/тонну. Умови оплати - оплата згідно рахунку. Ціна може змінюватись згідно формули у разі відміни якості вугілля від базового за формулою яку вказано в додатку. Валюта платежу – долар США, загальна вартість додатку 388 500,00 доларів США.
25.09.2025 Компанією BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 та додатку № 14 було виставлено рахунок (invoice) № 0006/9/25/DEX на загальну суму 135 091,44 доларів США.
15.10.2025 згідно з накладною 3576 102270 Компанія BARTEX Sp. z o.o. відповідно до умов контракту № ВТ-0210/2023 (графа 25) направила у залізничних вагонах вугілля енергетичне фр. 0-100мм ГНГ 27011290 ЕТСНГ 161202 походженням з Колумбії масою 486 800 кілограмів з Гданськ Порт (Польща) до УЗ Стрий, Львів УЗ. Отримувачем товару було зазначено ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІД?ПО?ВІД?АЛЬ? НІ?СТЮ «ЗАХІДТРАНСБУД» (ЄДРПОУ 32703665)) (графа 4). Товар рухався у 9 «польських» вагонах. 
05.11.2025 керуючись 4.2 ст.57 МКУ заявлено митну вартість товару за та ч. 4 ст. 58 МКУ 1 методом декларантом ТОВ «ТЕС» та подано електронну митну декларацію 25UA20 91400 28734 U 6. 
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митниці (відповідачу) такі документи:
- Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) - 0001/11/25 DEX від 04.11.2025;
- Залізнична накладна СМГС (SMGS consignment note rail)– 3576 102270 від 15.10.2025;
- Сертифікат про походження товару (Сertificate of origin) - PL/MF/AR 0090516 від 04.11.2025;
- Certificate of Sampling and Analysis - PL2510019Gd від 17.10.2025;
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів – ВТ-0210/2023 від 02.10.2023;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – ДОДАТКОВА УГОДА №1 від 18.04.2025;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Додаток №15 від 03.10.2025;
- Договір про надання послуг митого брокера – 2102/24;
- Копія митної декларації країни відправлення – № 25PL4010100014KFB8 від 04.11.2025.
За результатами перевірки митної декларації від 05.11.2025 № 25UA209140028734U6 та доданих до неї документів відповідач прийняв Рішення про коригування митної вартості товарів № 209000/2025/400122/1 від 05.11.2025.
Не погоджуючись з рішеннями відповідача щодо коригування митної вартості, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.
IV. Позиція суду
і. Вихідні положення
Частина друга статті 19 Конституції України від 28.06.1991 № 254к/96-ВР визначає обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вказана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
“На підставі” означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.
“У межах повноважень” означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень,не перевищуючи їх.
“У спосіб” означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.
Перевіряючи оскаржене рішення на предмет відповідності критеріям правомірності, суд зазначає наступне. 
Суд здійснює перевірку юридичної та фактичної обґрунтованості мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржених рішень крізь призму положень частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
Аналізуючи оскаржене рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі “Суомінен проти Фінляндії” (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункту 36, від 01.07.2003 вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
У рішенні від 10.02.2010 у справі “Серявін та інші проти України” Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: взяти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.
При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Надаючи оцінку правомірності рішенню відповідача про коригування митної вартості товарів , суд виходить з наступного.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів регулюються, серед іншого Митним кодексом України у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (далі - МК України).
Так, відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Відповідно до частини другої вказаної статті Кодексу, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Частина третя статті 57 МК України передбачає, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 згаданого Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).
Відповідно до статті 63 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 згаданого Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями згаданої статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях
Відсутність аналізу підстав, за яких митний орган дійшов висновку про коригування митної вартості, унеможливлює прийняття обґрунтованого рішення, адже вказані обставини є ключовими під час дослідження правомірності прийнятого митним органом рішення.
Відтак, надаючи правову оцінку застосуванню контролюючим органу резервного методу коригування митної вартості, суд повинен дослідити те, чи було дотримано умов, за яких митний орган повинен застосовувати методи визначення митної вартості під час коригування вартості, оскільки саме дотримання таких умов в поєднанні з належним обґрунтуванням необхідності їх застосування і є підтвердженням правомірності рішенням. Поряд з цим, порушення будь-якої умови, під час прийняття рішення, є підставою для визнання такого рішення протиправним та скасування.
За таких обставин суд повинен дослідити дотримання умов, за яких виник предмет спору. Вказане узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01.10.2021 у справі № 140/947/20.
Відтак у вимірі спірних правовідносин суд вважає за доцільне проаналізувати наявність у митного органу підстав для витребування додаткових доказів на підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару.
iі. Аналіз обґрунтованості виставлення відповідачем вимоги про витребування додаткових документів на підтвердження заявленої декларантом митної вартості.
Стаття 49 МК України визначає, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII згаданого Кодексу та згаданою главою.
Частиною другою статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Частина перша статті 53 МК України визначає, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Перелік документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів та додаткових документів на вимогу митного органу наведено у статті 53 Митного кодексу України.
Частиною третьою статті 53 МК України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Положеннями частини четвертої вказаної статті визначено, що у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.
Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.03.2021 у справі № 809/857/17.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Окрім цього, суд зауважує, що, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.04.2021 у справі № 810/3397/16 та від 18.08.2021 у справі №821/1050/17).
Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 згаданого Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 згаданого Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 згаданого Кодексу.
Частиною другою статті 55 МК України встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити 1)обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд бере до уваги висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17, згідно з яким декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.
За таких обставин суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що тягар доказування заявленої митної вартості покладається на декларанта. 
Резюмуючи надання оцінки наявності у відповідача підстав для витребування додаткових доказів, суд звертає увагу на те, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення митної вартості, повинен брати до уваги лише ті докази, які стосуються предмета доказування. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу, умови чи терміни оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови чи терміни оплати товару не повинні братися митним органом до уваги при контролі за митною вартістю.
Щодо рішення про коригування митної вартості № UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025, суд зазначає таке
Суд встановив, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості №UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025 відповідач зазначив, що відповідно до умов п. 2,1 Контракту якість товару, повинна відповідати специфікаціям на партію, що відвантажується, та обумовлена у додатках. Проте, Специфікація, яка є основою для внесення відомостей у Додаток до Контракту до митного оформлення не надана. В свою чергу, такий Документ (Додаток) не підтверджує числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи - специфікації.
Водночас, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких ціна товару та інші істотні умови, заявлені в митній декларації, повністю відповідають ціні й іншим умовам, погодженим сторонами у Додатку № 14 до Контракту, який має однакову юридичну силу з основним текстом Контракту. Укладення окремого документа під назвою «специфікація» не було, оскільки Додаток № 14 є невід`ємною частиною Контракту та має однакову з ним юридичну силу. Копія Додатку № 14 підписана сторонами та завірена їхніми печатками, міститься в матеріалах митного оформлення.
Отже, суд вважає, що описане відповідачем зауваження щодо неподання замовлення жодним чином не стосуються неможливості визнання задекларованої митної вартості.
Окрім цього, у оскарженому рішенні відповідач зазначив, що у пункті 6.5 Контракту зазначено перелік документів, які повинні надаватися Покупцеві, серед них п. 3) Сертифікат якості, документ до митного оформлення не надано. Наявний документ - «Сертифікат взяття проб та аналізу».
Суд з цього приводу зазначає, що відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено. Аналогічна правова позиція наведена в рішенні Верховного Суду від 05.03.2019 у справі №815/5791/17.
Суд висновує про те, що відповідно до вимог Митного кодексу України сертифікат якості не є документом, що підтверджує митну вартість.
Тож ненадання продавцем сертифікату якості може свідчити про невиконання продавцем умов контракту, проте не може свідчити про заниження митної вартості.
У свою чергу, Львівська митниця не є тим органом на якого законодавством покладено обов`язок здійснювати контроль за виконанням цивільно-правових угод. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.10.2018 №815/137/17. До того ж, обставини щодо ненадання сертифікату якості та документів, що підтверджують виробника товару та ТМ, можуть свідчити про виконання (неналежне виконання) продавцем умов договору. Разом з цим, вони не повинні сприйматись як безумовне свідчення про наявність розбіжностей чи неповноти документів, доданих до митної декларації. Суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі № 810/2784/18.
Окрім цього, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких «Certificate of Sampling and Analysis» виданий незалежною лабораторією INCOLAB SERVICES POLSKA Sp. z o.o. (Польща) повністю відповідає формі та змісту Сертифіката якості, і є офіційним документом, що підтверджує відповідність якості вугілля заявленим показникам. «Certificate of Sampling and Analysis» містить повні результати лабораторних випробувань і повністю виконує функцію Сертифікату якості.
З таких підстав, суд вважає, що зауваження відповідача щодо неподання замовлення не впливають на визнання задекларованої позивачем митної вартості.
Щодо рішення про коригування митної вартості № UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025, суд зазначає таке.
Суд встановив, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості №UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025 відповідач зазначив, що відповідно до умов п. 2,1 Контракту якість товару, повинна відповідати специфікаціям на партію, що відвантажується, та обумовлена у додатках. Проте, Специфікація, яка є основою для внесення відомостей у Додаток до Контракту до митного оформлення не надана. У свою чергу, такий Документ (Додаток) не підтверджує числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи - специфікації.
Водночас, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких ціна товару та інші істотні умови, заявлені в митній декларації, повністю відповідають ціні й іншим умовам, погодженим сторонами у Додатку № 15 до Контракту, який має однакову юридичну силу з основним текстом Контракту. Укладення окремого документа під назвою «специфікація» не було, оскільки Додаток № 15 є невід`ємною частиною Контракту та має однакову з ним юридичну силу. Копія Додатку № 15, підписана сторонами та завірена їхніми печатками, міститься в матеріалах митного оформлення.
Окрім цього, у оскарженому рішенні відповідач зазначив, що у пункті 6.5 Контракту зазначено перелік документів, які повинні надаватися Покупцеві, серед них п. 3) Сертифікат якості, документ до митного оформлення не надано. Наявний документ - «Сертифікат взяття проб та аналізу».
Суд з цього приводу зазначає, що відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено. Аналогічна правова позиція наведена в рішенні Верховного Суду від 05.03.2019 у справі №815/5791/17.
Суд висновує про те, що відповідно до вимог Митного кодексу України сертифікат якості не є документом, що підтверджує митну вартість.
Тож ненадання продавцем сертифікату якості може свідчити про невиконання продавцем умов контракту, проте не може свідчити про заниження митної вартості.
В свою чергу, Львівська митниця не є тим органом на якого законодавством покладено обов`язок здійснювати контроль за виконанням цивільно-правових угод. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.10.2018 №815/137/17. До того ж, обставини щодо ненадання сертифікату якості та документів, що підтверджують виробника товару та ТМ, можуть свідчити про виконання (неналежне виконання) продавцем умов договору. Разом з цим, вони не повинні сприйматись як безумовне свідчення про наявність розбіжностей чи неповноти документів, доданих до митної декларації. Суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі № 810/2784/18.
Окрім цього, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких «Certificate of Sampling and Analysis», виданий незалежною лабораторією INCOLAB SERVICES POLSKA Sp. z o.o. (Польща) повністю відповідає формі та змісту Сертифіката якості, і є офіційним документом, що підтверджує відповідність якості вугілля заявленим показникам. «Certificate of Sampling and Analysis» містить повні результати лабораторних випробувань і повністю виконує функцію Сертифікату якості.
З таких підстав, суд вважає, що зауваження відповідача не впливають на визнання задекларованої позивачем митної вартості.
Щодо рішення про коригування митної вартості № UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025, суд зазначає таке.
Суд встановив, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості №UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025 відповідач зазначив, що відповідно до умов п. 2,1 Контракту якість товару, повинна відповідати специфікаціям на партію, що відвантажується, та обумовлена у додатках. Проте, Специфікація, яка є основою для внесення відомостей у Додаток до Контракту до митного оформлення не надана. В свою чергу, такий Документ (Додаток) не підтверджує числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи - специфікації.
Водночас, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких ціна товару та інші істотні умови, заявлені в митній декларації, повністю відповідають ціні й іншим умовам, погодженим сторонами у Додатку № 15 до Контракту, який має однакову юридичну силу з основним текстом Контракту. Укладення окремого документа під назвою «специфікація» не було, оскільки Додаток № 15 є невід`ємною частиною Контракту та має однакову з ним юридичну силу. Копія Додатку № 15, підписана сторонами та завірена їхніми печатками, міститься в матеріалах митного оформлення.
За наведеного, суд вважає, що описане відповідачем зауваження щодо неподання замовлення жодним чином не стосуються неможливості визнання задекларованої митної вартості.
Окрім цього, у оскарженому рішенні відповідач зазначив, що у пункті 6.5 Контракту зазначено перелік документів, які повинні надаватися Покупцеві, серед них п. 3) Сертифікат якості, документ до митного оформлення не надано. Наявний документ - «Сертифікат взяття проб та аналізу».
Суд з цього приводу зазначає, що відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено. Аналогічна правова позиція наведена в рішенні Верховного Суду від 05.03.2019 у справі №815/5791/17.
Суд висновує про те, що відповідно до вимог Митного кодексу України сертифікат якості не є документом, що підтверджує митну вартість.
Тож ненадання продавцем сертифікату якості може свідчити про невиконання продавцем умов контракту, проте не може свідчити про заниження митної вартості.
В свою чергу, Львівська митниця не є тим органом на якого законодавством покладено обов`язок здійснювати контроль за виконанням цивільно-правових угод. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.10.2018 №815/137/17. До того ж, обставини щодо ненадання сертифікату якості та документів, що підтверджують виробника товару та ТМ, можуть свідчити про виконання (неналежне виконання) продавцем умов договору. Разом з цим, вони не повинні сприйматись як безумовне свідчення про наявність розбіжностей чи неповноти документів, доданих до митної декларації. Суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі № 810/2784/18.
Окрім цього, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких «Certificate of Sampling and Analysis», виданий незалежною лабораторією INCOLAB SERVICES POLSKA Sp. z o.o. (Польща) повністю відповідає формі та змісту Сертифіката якості, і є офіційним документом, що підтверджує відповідність якості вугілля заявленим показникам. «Certificate of Sampling and Analysis» містить повні результати лабораторних випробувань і повністю виконує функцію Сертифікату якості.
З таких підстав, суд вважає, що зазначені зауваження відповідача не впливають на визнання задекларованої позивачем митної вартості.
Щодо рішення про коригування митної вартості №UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025, суд зазначає таке.
Суд встановив, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості №UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025 відповідач зазначив, що відповідно до умов п. 2,1 Контракту якість товару, повинна відповідати специфікаціям на партію, що відвантажується, та обумовлена у додатках. Проте, Специфікація, яка є основою для внесення відомостей у Додаток до Контракту до митного оформлення не надана. В свою чергу, такий Документ (Додаток) не підтверджує числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи - специфікації.
Водночас, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких ціна товару та інші істотні умови, заявлені в митній декларації, повністю відповідають ціні й іншим умовам, погодженим сторонами у Додатку № 15 до Контракту, який має однакову юридичну силу з основним текстом Контракту. Укладення окремого документа під назвою «специфікація» не було, оскільки Додаток № 15 є невід`ємною частиною Контракту та має однакову з ним юридичну силу. Копія Додатку № 15, підписана сторонами та завірена їхніми печатками, міститься в матеріалах митного оформлення.
Окрім цього, у оскарженому рішенні відповідач зазначив, що у пункті 6.5 Контракту зазначено перелік документів, які повинні надаватися Покупцеві, серед них п. 3) Сертифікат якості, документ до митного оформлення не надано. Наявний документ - «Сертифікат взяття проб та аналізу».
Суд з цього приводу зазначає, що відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено. Аналогічна правова позиція наведена в рішенні Верховного Суду від 05.03.2019 у справі №815/5791/17.
Суд висновує про те, що відповідно до вимог Митного кодексу України сертифікат якості не є документом, що підтверджує митну вартість.
Тож ненадання продавцем сертифікату якості може свідчити про невиконання продавцем умов контракту, проте не може свідчити про заниження митної вартості.
В свою чергу, Львівська митниця не є тим органом на якого законодавством покладено обов`язок здійснювати контроль за виконанням цивільно-правових угод. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.10.2018 №815/137/17. До того ж, обставини щодо ненадання сертифікату якості та документів, що підтверджують виробника товару та ТМ, можуть свідчити про виконання (неналежне виконання) продавцем умов договору. Разом з цим, вони не повинні сприйматись як безумовне свідчення про наявність розбіжностей чи неповноти документів, доданих до митної декларації. Суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі № 810/2784/18.
Окрім цього, суд погоджується із твердженнями позивача, відповідно до яких «Certificate of Sampling and Analysis», виданий незалежною лабораторією INCOLAB SERVICES POLSKA Sp. z o.o. (Польща) повністю відповідає формі та змісту Сертифіката якості, і є офіційним документом, що підтверджує відповідність якості вугілля заявленим показникам. «Certificate of Sampling and Analysis» містить повні результати лабораторних випробувань і повністю виконує функцію Сертифікату якості.
З таких підстав, суд вважає, що зазначені зауваження відповідача не впливають на визнання задекларованої позивачем митної вартості.
Стосовно посилань відповідача про те, що ним проводилися консультації із декларантом з метою визначення основи вартості товару, суд такі не приймає до уваги, оскільки вважає, що формальне посилання відповідача в оскаржуваному рішенні на проведення консультацій із декларантом без фактичного їх проведення не може бути підтвердженням здійснення таких консультацій. Як зазначено вище, відповідач не конкретизував документи, які слід подати декларантом для підтвердження задекларованої митної вартості товару, що ставить під сумнів проведення таких консультацій в усній формі взагалі.
Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постанові від 14.06.2022 у справі №809/257/17.
Суд критично оцінює доводи відповідача щодо неподання позивачем додаткових документів до митного оформлення з огляду на наступне.
Згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України митний орган має право у виняткових випадках на витребування додаткових документів.
В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі №809/872/17.
Неподання декларантом додаткових документів не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за першим методом, що підтверджується наданими до митного оформлення основними документами.
Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.08.2018 у справі №826/8799/16, від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 12.06.2020 у справі №826/4434/16.
Суд вважає, що твердження відповідача про те, що підставою для проведеного коригування стало те, що позивач не надав витребувані відповідачем додаткових документів, адже ці документи носять виключно інформаційний характер, а обов`язок щодо їх надання в декларанта на обґрунтований запит митниці відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України виникає лише за умови наявності таких документів у декларанта.
Відтак, ненадання документів, які відсутні в декларанта, не свідчить про неналежне виконання вимог митниці надати додаткові документи та в цілому не може свідчити про наявність розбіжностей у наданих документах.
Повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 Митного кодексу України. Не надання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації. Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду справа № 809/857/17 від 02.03.2021; справа № 804/150/16 від 05.07.2022.
При цьому, відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення (у цьому випадку рішення про відмову у митному оформленні товару за ціною позивача); відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
У свою чергу декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено органом доходів і зборів. Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 02.07.2020 справа №803/916/17 та від 08.10.2019 справа №803/776/17.
Відповідач безпідставно поставив під сумнів митну вартість товару зазначену позивачем та, як наслідок, весь поданий перелік документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки відповідачем не доведено обставин, які б свідчили про існування у митного органу достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованого товару.
iii. Щодо застосування резервного методу 
Частина друга статті 55 МК України визначає, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1)обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Зазначені висновки випливають, зокрема, з приписів пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, за яким у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 МК України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.
Вказане узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, відображеною у постанові від 18.08.2021 у справі № 160/4944/19 та у постанові від 04.11.2021 у справі №120/2634/19-а. 
Суд встановив, що:
- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025 відповідач вказує, що джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД 01.08.2025 No204020/2025/017030 (25UA204020017030U0) товар « Вугілля кам`яне бітумінозне, енергетичне, фракція 0-50мм, з показниками якості згідно з сертифікатом якості: вміст вологи (Wr) 16,9%, вміст золи на сухий стан (Ad) - 8,9%, - вміст сірки на сухий стан (г) 0,56%, граничний вихід летких речовин на сухий стан (Vdaf) 41,3%, нижча теплота згорання на робочий стан (Qr) 5344kcal/kg, вища теплота згорання на робочий стан (Qr) 5841kcal/kg. Вугілля призначене для спалювання у котлоагрегатах для забезпечення безперервного циклу виробництва електричної енергії на підприємствах. Насипом». Визначена митна вартість 0,1356 (доларів США)/кг., що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2ґ;
- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025 відповідач вказує, що джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД 01.08.2025 №204020/2025/017030 (25UA204020017030U0) товар «Вугілля кам`яне бітумінозне, енергетичне, фракція 0-50мм, з показниками якості згідно з сертифікатом якості: вміст вологи (Wr) 16,9%, вміст золи на сухий стан (Ad) - 8,9%, вміст сірки на сухий стан (г) 0,56%, граничний вихід летких речовин на сухий стан (Vdaf) 41,3%, нижча теплота згорання на робочий стан (Qr) 5344kcal/kg, вища теплота згорання на робочий стан (Qr) 5841kcal/kg. Вугілля призначене для спалювання у котлоагрегатах для забезпечення безперервного циклу виробництва електричної енергії на підприємствах. Насипом» Визначена митна вартість 0,1356 (доларів США) кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2ґ;
- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025 відповідач вказує, що джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД 01.08.2025 № 204020/2025/017030 ( 25UA204020017030U0 ) товар « Вугілля кам`яне бітумінозне, енергетичне, фракція- 0-50мм, з показниками якості згідно з сертифікатом якості:- вміст вологи (Wr)- 16,9%,- вміст золи на сухий стан (Ad)- 8,9%,- вміст сірки на сухий стан (Sr)- 0,56%,- граничний вихід летких речовин на сухий стан (Vdaf) 41,3%,- нижча теплота згорання на робочий стан (Qr)- 5344kcal/kg,- вища теплота згорання на робочий стан (Qr)- 5841kcal/kg. Вугілля призначене для спалювання у котлоагрегатах для забезпечення безперервного циклу виробництва електричної енергії на підприємствах. Насипом» Визначена митна вартість 0,1356 (доларів США)/кг., що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2ґ;
- у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025 відповідач вказує, що джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД від 04.11.2025 № 25UA110080005978U6 щодо товару: «Вугілля енергетичне кам`яне бітумінозне (0– 100 мм) з граничним вмістом летких речовин у перерахунку на суху безмінеральну основу – 45,1% та граничною теплотою згоряння у перерахунку на вологу безмінеральну основу – 7307 ккал/кг, призначене для використання як паливо при виробництві цементу – 755,900 т; загальна волога на робочий стан – 16,8%; зольність на робочий стан – 4,6%; загальна сірка на робочий стан – 0,43%; нижча теплота згоряння на робочий стан – 5619 ккал/кг». Визначена митна вартість становила 0,1443 доларів США/кг, що свідчить про здійснення коригування митної вартості товарів за методом 2ґ.
Верховний Суд у постанові від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15, висловив позицію, згідно з якою у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. 
При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про митну декларацію, яка взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.
У всіх випадках, де посадові особи митниці брали за основу попередньо оформлені митні декларації, партії товарів не були співрозмірні з тими, що імпортувались нами, умови поставок були різними, однак жодного коригування проведено не було. 
З урахуванням викладеного, суд висновує про протиправність рішень відповідача про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025, №UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025, №UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025, №UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025, у зв`язку з чим такі необхідно скасувати. 
Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд враховує, що у постанові від 23.07.2021 у справі №820/3979/17 Верховний Суд зазначив таке: «Оскільки оскаржена в судовому порядку картка відмови носить похідний характер від прийнятих рішень про коригування митної вартості, вимогу про визнання її протиправною правомірно визнано судами обґрунтованою».
Відтак, беручи до уваги вказані висновки, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №UA209140/2025/000875, № UA209140/2025/000971, №UA209140/2025/000972, № UA209140/2025/001000 є протиправними, а тому такі необхідно скасувати.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.
V. Судові витрати
Відповідно до положень статті 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 7271,92 грн.
Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд
в и р і ш и в:
позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Енерджі Солюшин" до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови задовольнити повністю. 
Визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/400109/1 від 26.09.2025, №UA209000/2025/400117/1 від 24.10.2025, №UA209000/2025/400118/2 від 24.10.2025, №UA209000/2025/400122/1 від 05.11.2025.
Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №UA209140/2025/000875, №UA209140/2025/000971, №UA209140/2025/000972, №UA209140/2025/001000.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці код ЄДРПОУ 43971343, адреса: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Енерджі Солюшин" код ЄДРПОУ 42814997, адреса: 03189, м. Київ, вул. Успішна, буд. 5 судовий збір у розмірі 7271 (сім тисяч двісті сімдесят одна) грн 92 коп.
Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Суддя Гулик Андрій Григорович