ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2026 | м. Дніпро | Справа № 904/2915/26

за позовом Акціонерного товариства "Укргазвидобування", м. Київ 
до Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна", м. Дніпро 
про стягнення 3 909 952, 52 грн., - 

Суддя Бажанова Ю.А.
Секретар судового засідання Григорчук М.І.

Представники:
від позивача: Балабанов Г.Л., довіреність №2-688д від 15.12.2025
від відповідача: Крісак М.В., ордер АЕ №1512808 від 15.06.2026

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "Укргазвидобування" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" на свою користь пені в сумі 2 648 531,35 грн., штрафу в сумі 1 261 421,20 грн.
Судові витрати просить покласти на відповідача. 
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025 в частині своєчасної поставки товару.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2026 позовну заяву залишено без руху; постановлено позивачу протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали, усунути недоліки позовної заяви.
26.05.2026 від Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з доказами їх усунення.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16.06.2026.
10.06.2026 від Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
16.06.2026 від Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву в якому просить суд зменшити розмір неустойки нарахованої позивачем до стягнення.
Відповідач зазначає, що враховуючи недоведеність позивачем понесення ним збитків чи будь-яких інших негативних наслідків, викликаних несвоєчасністю поставки продукції, враховуючи фіксовану ціну за одиницю продукції та виходячи з загальних засад цивільного законодавства, а саме, справедливості, добросовісності, розумності, він вважає, що наявні підстави для зменшення нарахованої відповідачу неустойки.
У судовому засіданні, яке відбулось 16.06.2026, господарським судом оголошено перерву до 22.07.2026.
24.06.2026 від Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив в якій просить суд відмовити в задоволенні клопотання про зменшення розміру неустойки.
Позивач зазначає, що на позивача у справі не покладається обов`язок доведення (доказування) спричинення йому матеріальної або іншої шкоди внаслідок несвоєчасного виконання відповідачем своїх зобов`язань. Тобто при стягненні неустойки шкода кредитору, завдана порушенням зобов`язання презюмується (її не треба доводити) і компенсується за рахунок неустойки., на думку позивача відповідачем не наведено обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені та штрафу.
25.06.2026 від Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді. 
25.06.2026 від Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява в якій просив суд визнати поважними причини пропуску строку на подання доказів та приєднати до матеріалів справи №904/2915/26 документи, перелічені в додатках до цього клопотання як докази обґрунтованості позиції відповідача, викладеної у відзиві на позов. 
Клопотання мотивовано тим, що у судовому засіданні 16.06.2026 року представник відповідача зазначила, що ТОВ "Стілс Україна" не надало до відзиву на позов відповідні докази своєї позиції, оскільки не змогли вчасно знайти всі документи. Це було обумовлено тим, що починаючи з жовтня 2025 року Товариство двічі змінювало місцезнаходження спочатку з міста Київ, вулиця Гніздовського Якова, будинок 19 на місто Дніпро, провулок Універсальний, будинок 6, в квітні 2026 року на місто Дніпро, вулиця Хмельницького Богдана, будинок 19-А, офіс 8 і вся не поточна первинна документація була складена в коробках без систематизації.
Наведені докази не змінюють позиції відповідача, а лише підтверджують об`єктивність обставин, які стали причиною пропуску строку поставки товару позивачу. Прийняття зазначених доказів не порушить принципу рівності сторін, оскільки відповідач матиме можливість надати свої пояснення щодо кожного з них, тоді як неприйняття цих доказів фактично призведе до ухвалення рішення без дослідження всіх істотних обставин справи, що суперечитиме принципам змагальності та справедливості.
03.07.2026 від Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких просить суд зменшити розмір неустойки нарахованої позивачем на 95 % від заявленої до стягнення.
Відповідач зазначає, що він виконав свої зобов`язання за договором про поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025 року в повному обсязі, при чому поставка товару була здійснена одразу після його отримання. Несвоєчасна поставка була обумовлена тим, що в країні виробника (КНР) виникли обставин непереборної сили. І про причини прострочення поставки позивач був достеменно обізнаний. При чому вартість товару не змінювалась, отже жодних збитків від прострочення такої поставки позивач не зазнав. Розмір пені та штрафу є завеликими з огляду на об`єктивну відсутність вини відповідача у порушення строків, встановлених договором.
15.07.2026 від Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Господарського суду Дніпропетровської області надішли письмові пояснення на клопотання відповідача про долучення доказів від 24.06.2026 в яких просили відмовити відповідачу в задоволенні клопотання від 24.06.2026 про долучення доказів.
У судове засідання 22.07.2026 з`явився представник позивача та представник відповідача. 
У судовому засіданні 22.07.2026 судом протокольною ухвалою задоволено клопотання про поновлення строків для подання доказів, розгляд справи буде здійснений з урахуванням вказаного клопотання.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.07.2026 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в засіданні на 04.08.2026.
У судовому засіданні, яке відбулося 04.08.2026, представник позивача підтримав свої позовні вимоги, просив їх задовольнити, представник відповідача підтримав заперечення на позов, просив у задоволенні позову відмовити. 
У судовому засіданні 04.08.2026 оголошено вступну та резолютивну частини рішення. 
Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

ВСТАНОВИВ: 

11.07.2025 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" (постачальник) та Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (покупець) був укладений договір поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025, відповідно до пункту 1.1. якого постачальник зобов`язується поставити покупцеві труби сталеві (далі - товар), зазначений в специфікації, що додається до договору і є його невід`ємною частиною, а покупець - прийняти і оплатити такий товар. Під поставкою сторони розуміють передачу товару постачальником для прийняття покупцем.
Відповідно до пункту 1.2. договору найменування/асортимент товару, одиниця виміру, кількість, ціна за одиницю товару та загальна вартість товару вказується у специфікації, (далі - специфікація), яка є додатком №1 до договору та є його невід`ємною частиною. Строк поставки товару визначається графіком поставки товару, який є додатком №3 до договору та є його невід`ємною частиною.
Відповідно до пункту 3.1. договору ціна товару вказується в специфікації в гривнях з урахуванням ПДВ (застосовується якщо постачальник є резидентом України, платником ПДВ) або її іноземній валюті без урахування ПДВ (застосовується, якщо постачальник є нерезидентом відповідно до чинного законодавства України - далі нерезидент в Україні).
Відповідно до пункту 3.2. договору загальна ціна договору визначається загальною вартістю товару, вказаного в специфікації до цього договору, та становить до 18 396 000,00 грн., з ПДВ (включно).
У вартість товару включаються:
- митні витрати, понесені постачальником при митному оформленні товару у пункті відправки (застосовується, якщо постачальник є нерезидентом в Україні);
- витрати на пакування та навантаження;
- транспортні витрати відповідно до умов поставки, що зазначені у специфікації до даного договору;
- витрати на отримання дозвільної документації (у випадку, якщо така вимагається);
- витрати пов`язані з отриманням сертифікату походження товару (застосовується, якщо постачальник є нерезидентом в Україні).
Відповідно до пункту 4.1. договору розрахунки проводяться шляхом:
- оплати покупцем з дати підписання сторонами акту приймання-передачі товару або видаткової накладної, та пред`явлення постачальником рахунку на оплату (інвойсу), шляхом перерахування на рахунок постачальника, на умовах зазначених у специфікації.
Відповідно до пункту 5.1. договору cтрок поставки, умови та місце поставки товару, інформація про вантажовідправників і вантажоотримувачів вказується в специфікації та графіку поставки до цього договору. Здійснення поставки товару не потребує будь-яких додаткових погоджень, крім тих, що передбачені договором.
Відповідно до пункту 5.2. договору датою прийняття товару є дата підписання уповноваженими представниками сторін акту приймання-передачі товару, форма якого наведена в Додатку № 4 до цього договору, який є невід`ємною частиною (застосовується, якщо Постачальник є нерезидентом в Україні) або видаткової накладної. Датою передачі постачальником товару для прийняття покупцем є дата прибуття товару до місця поставки зазначена у відповідному товарно-транспортному документі або дата підписання сторонами акту приймання-передачі товару, якщо покупець за допомогою товаро-транспортних документів не може визначити дату їх передачі для прийняття. Право власності на товар, ризик випадкового знищення/пошкодження переходить від постачальника до покупця з дати підписання сторонами акту приймання-передачі товару або видаткової накладної, (при наявності двух дат, датою підписання акту приймання-передачі товару або видаткової накладної вважається дата підписання покупцем).
У випадку, якщо покупець виявить помилки в документах, що передбачені п. 5.4., 5.5.1.-5.5.4. та/або відсутність одного з документів, передбачених п. 5.4., 5.5.1.-5.5.4., постачальник зобов`язаний виправити такі помилки та/або надати відстуній документи (застосовується якщо постачальник є нерезидентом в Україні) Строк поставки не буде подовжено на час виправлення помилок та/або надання відсутніх документів.
Відповідно до пункту 5.8. договору прийняття товару проводиться шляхом підписання уповноваженими представниками сторін акту/актів приймання-передачі товару або видаткової/видаткових накладної/накладних. У випадку виявлення недоліків товару або товаросупровідної документації, покупець має право не підписувати акт/акти приймання-передачі товару або видаткову /видаткові накладн\/накладні до усунення виявлених недоліків, а постачальник зобов`язаний усунути недоліки та оплатити документально-підтверджені витрати покупця, спричинені такими недоліками. Поставка товару з недоліками ввжається поставкою неякісного товару.
Відповідно до пункту 6.3.1. договору постачальник зобов`язаний забезпечити поставку товару у строки, встановлені цим договором.
Відповідно до пункту 7.8. договору у разі прострочення постачальником виконання зобов`язань з поставки товару, останній сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1 % від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вказаної вартості. Сторони домовились, що нарахування пені здійснюється до моменту належного виконання постачальником порушеного зобов`язання.
Відповідно до пункту 7.10. договору при нарахуванні будь-яких штрафних санкцій та/або збитків, передбачених даним договором покупець має право направити постачальнику письмову вимогу про нарахування штрафних санкцій (із розрахунком нарахування штрафних санкцій) та збитків (із наданням документально підтверджуючих документів або копій таких документів про нанесені збитки). У такому випадку постачальник зобов`язаний перерахувати покупцю суму нарахованих штрафних санкцій та/або збитків протягом 7 робочих днів з дати направлення відповідної письмової вимоги. Датою направлення вимоги про сплату штрафних санкцій та/або збитків є дата відправлення, зазначена в документах (фіскальний чек, накладна, опис вкладення в цінний лист) підприємства заявку, через яке надсилалась така вимога.
При несплаті постачальником штрафних санкцій та/або збитків протягом строку, вказаного у цьому п. 7.10. договору, покупець має право застосувати до постачальника оперативно-господарську санкцію, а саме отримати суму нарахованих штрафних санкцій та/або збитків, спричинених невиконанням та/або несвоєчасним виконанням договору та/або порушенням умов договору із суми, що підлягає сплаті постачальнику. Про застосування оперативно-господарської санкції покупець зобов`язаний письмово повідомити постачальника. Датою направлення такого повідомлення є дата відправлення, зазначена в документах (фіскальний чек, накладна, опис вкладення в цінний лист) підприємства зв`язку, через яке надсилається таке повідомлення.
Відповідно до пункту 8.1. договору сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором у разі виникнення обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), які не існували під час укладання договору та виникли поза волею сторін. Обставинами непереборної сили є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання стороною зобов`язань, передбачених умовами договору (аварія, катастрофа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, війна тощо).
Не вважаються обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), зокрема, порушення зобов`язань контрагентами сторони-правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у сторони-боржника необхідних коштів, фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, тощо.
Відповідно до пункту 8.2. договору сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором унаслідок дії обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), повинна не пізніше ніж протягом 7 днів з моменту їх виникнення повідомити у письмовій формі або листом на електронну пошту про це іншу сторону В такому повідомленні повинні бути вказана наступна інформація: конкретні обставини непереборної сили, дата та місце виникнення таких обставин, їх очікувану тривалість (якщо таку можна визначити), та реквізити цього договору (номер та дату).
Наслідком неповідомлення чи порушення строку повідомлення про обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) або відсутність інформації, яку повинно мати таке повідомлення, є втрата права такої сторони посилатися на дії обставин непереборної сили, (форс-мажорні обставини), як причину невиконання чи порушення строків виконання зобов`язань.
Відповідно до пункту 8.3. договору доказом виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) та строку їх дії є відповідні документи, які видаються Торгово-промисловою палатою України або іншим уповноваженим на це органом України та/або Торгово-промисловою палатою або іншим уповноваженим на це органом країни розташування сторони яка постраждала внаслідок таких обставин, та/або країни у якій виникли такі обставини, внаслідок чого постраждала сторона.
З такого документу повинно вбачатися, що він стосується неможливості виконання стороною, яка посилається на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), конкретних зобов`язань по договору внаслідок дії таких обставини, із зазначенням конкретної обставини та тим, що така обставина є обставиною непереборної сили (форс-мажорною обставиною), місце, початок виникнення і строк дії такої обставини непереборної сили (форс-мажорної обставини), а також причинно-наслідковий зв`язок між обставиною непереборної сили (форс-мажорними обставинами) і неможливістю виконання такою стороною своїх зобов`язань за цим договором.
Відповідно до пункту 8.4. договору ненадання документів, або невідповідності вимог до таких документів та/або інформації, яка повинна міститися у таких документах, відповідно до п 8.3 договору, позбавляє відповідну сторону права посилатися на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), як на підставу невиконання або порушення строку виконання договірних зобов`язань та звільнення від відповідальності.
Відповідно до пункту 10.1. договору договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін (за наявності), за умови надання постачальником забезпечення виконання своїх зобов`язань по договору, які відповідають вимогам, вказаним у п. 10.2 цього договору і діє до 31.12.2025 року (включно).
Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" та Акціонерним товариством "Укргазвидобування" було підписано специфікацію №1 від 11.07.2025 (Додаток № 1 до договору № 1285/УПГГК/25 від 11.07.2025) відповідно до якої загальна кількість товару 224,3 т., загальна вартість товару 18 396 000, 00 грн.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" та Акціонерним товариством "Укргазвидобування" було підписано графік поставки від 11.07.2025 (Додаток № 3 до договору № 1285/УПГГК/25 від 11.07.2025) відповідно до якого строк поставки: впродовж 60 календарних днів з дати укладання договору про закупівлю.
Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" було здійснено поставку товару Акціонерному товариству "Укргазвидобування" на загальну суму 18 020 303, 00 грн., що підтверджується видатковими накладними: № 4 від 29.01.2026, № 4 від 29.01.2026 на суму 1 601 917, 49 грн., № 5 від 29.01.2026 на суму 1 627 781, 09 грн, № 6 від 29.01.2026 на суму 1 568 368, 70 грн., № 7 від 29.01.2026 на суму 1 157 359, 15 грн., № 9 від 05.02.2026 на суму 1 694 287, 49 грн., № 10 від 05.02.2026 на суму 1 526 839, 15 грн., № 11 від 05.02.2026 на суму 1 332 123, 19 грн., № 12 від 05.02.2026 на суму 1 808 123, 26 грн., № 13 від 06.02.2026 на суму 1 776 209, 04 грн., № 14 від 06.02.2026 на суму 1 578 689, 04 грн., № 15 від 06.02.2026 на суму 1 204 252, 06 грн., № 16 від 06.02.2026 на суму 1 144 353, 46 грн. 
Акціонерне товариство "Укргазвидобування" звернулось до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" із вимогою якою вимагали перерахувати кошти в розмірі 3 874 421,28 грн протягом 7 робочих днів на поточний рахунок Акціонерного товариства "Укргазвидобування".
Товариства з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" звернулось до Акціонерного товариства "Укргазвидобування" із листом вих № 13/03-04 від 13.03.2026 яким повідомило, що порушення строків поставки було спричинене об`єктивними обставинами, які не залежали від волі нашого підприємства, про що раніше на адресу Акціонерного товариства "Укргазвидобування" направлявся висновок Торгово-промислової палати України щодо істотної зміни обставин, а також лист з проханням продовжити строк виконання зобов`язань за договором на 70 календарних днів та укласти відповідну додаткову угоду. У зв`язку з викладеним, просили при визначенні розміру штрафних санкцій врахувати зазначений висновок Торгово-промислової палати та зменшити період нарахування пені, передбаченої п. 7.8 Договору, щонайменше на 70 календарних днів.
В матеріалах справи міститься контракт № SP-2025/07-14 від 14.07.2025, укладений між CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO..LTD (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" (покупець) відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язаний відповідно до додатків до цього контракту, поставити та передати у власність покупця обладнання та/або матеріали (далі товар), так само якщо це визначено відповідним додатком надати послуги з інспекції, монтажу, збирання, випробування під тиском товару, а покупець зобов`язується прийняти та сплатити товар/послуги.
Відповідно до пункту 1.2. контракту асортимент, кількість, ціна та загальна вартість товару, що є предметом цього контракту, визначається у додатках, які є частиною цього контракту одразу після підписання.
Між CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO..LTD та Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" було підписано додаток № 1 від 14.07.2025 відповідно до якого кількість товару 222 тонн, сума 221 494 дол. США.
Листом Inner Mongolia Baotou Steel Pipe Co., LTD № Y896 від 28.07.2025 підтверджує наявність укладеного та підписаного договору з CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO., LTD, № BUS24913 від 20.07.2024р. Згідно з вищезазначеним договором та відповідно до технічних вимог і специфікацій, запитуваних Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна", ваша труба готова до відвантаження. Гарантуємо, що всі зобов`язання за договором виконані належним чином, а продукція відповідатиме необхідним стандартам якості.
Листом CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO., LTD № SR283913 від 10.09.2025 яким повідомили Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна", що CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO., LTD не мала можливості відправити товар за контрактом SP-2025/07-14 від 14 липня 2025року через серйозний вплив тайфуну Со-Мау у Шанхаї.
Йдеться про продукцію - безшовні сталеві труби. У зв`язку з тайфуном роботу Шанхайського порту було призупинено, а його адміністрація займалася ліквідацією наслідків стихії. У результаті відвантаження товару було неможливим до 08 вересня 2025 року.
Повідомляємо, що ситуація в порту наразі нормалізувалася, і ми готові здійснити поставку. На даний момент ми ведемо пошук відповідного судна, щоб якомога швидше відправити продукцію.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" повідомило Акціонерне товариство "Укргазвидобування" листом вих № 11/09-4 від 11.09.2025, що у зв`язку з виникненням у КНР обставин непереборної сили природного характеру у період з кінця липня по початок вересня 2025 року, що призвели до затримок у роботі морських портів і створили обставини форс-мажору, своєчасне виконання поставки за договором №1285/УПГТК/25 від 11.07.2025 р. стало неможливим.
У зв`язку з цим поставка товару затримується на строк 60 календарних днів. Ми докладаємо усіх можливих зусиль для організації та виконання постачання у найкоротші терміни.
Найближчим часом будуть надані офіційні документи Торгово-промислової палати України, які підтверджують наявність обставин непереборної сили у КНР. Про всі подальші переміщення судна та хід постачання ми будемо інформувати вас додатково.
В матеріалах справи міститься висновок про істотну зміну обставин Запорізької торгово-промислової палати вих № 03.4/616 від 24.09.2025 відповідно до якого подані заявником документи свідчать про настання істотної зміни обставин при виконанні умов договору поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025, укладеного між Акціонерним товариством "Укргазвидобування" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна", які можуть бути підставою для внесення змін до умов договору стосовно продовження строку (терміну) виконання зобов`язань з постачання товару. 
Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" повідомило Акціонерне товариство "Укргазвидобування" листом вих № 24/09-4 від 24.09.2025 про офіційний висновок Запорізької Торгово-промислової палати про істотну зміну обставин, які унеможливили своєчасне постачання продукції за договором №1285/УППТК/25 від 11.07.2025 р., У зв`язку з наданням зазначеного висновку, просило продовжити строк виконання зобов`язань за договором на 70 календарних днів та підготувати відповідну додаткову угоду для його підписання між сторонами.
Також, в матеріалах справи міститься лист Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРС лоджистікс Україна" № 20/01/26-1 від 20.01.2026 яким повідомило, що внаслідок критичної ситуації яка склалася в енергетичній сфері України, затримується міжнародна доставка жд транспортом контейнерів ТЕМU6983566, MRKU3783330, MRKU6097000, MRKU6205676, MRSU6415340, TCNU6648017, BEAU5214893, MRKU5581107 з вантажем Труби сталеві у кількості 221794 кг. Орієнтована дата прибуття контейнерів до ст. Ліски м. Київ 22/01/2026.
Акціонерне товариство "Укргазвидобування" посилається на неналежне виконання Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" зобов`язань за договором поставки №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025 в частині своєчасної поставки товару, що і є причиною виникнення спору. 
Предметом спору є стягнення з відповідача на користь позивача 2 648 531,35 грн пені та 1 261 421,20 грн штрафу.
Предметом доказування у справі є обставини укладання договору поставки №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025, факт поставки товару, строк поставки товару, дата, з якої товар вважається поставленим, строк дії договору, наявність/відсутність прострочення поставки товару, наявність/відсутність форс-мажорних обставин, наявність/відсутність підстав для нарахування пені, штрафу, наявність / відсутність підстав для зменшення штрафних санкцій.
Відповідно до частини 1, 2 статті 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Статтею 655 Цивільного кодексу України врегульовано, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до частини 1 статті 656 Цивільного кодексу України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.
Згідно зі статтею 662 Цивільного кодексу України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.
Продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу (стаття 663 Цивільного кодексу України).
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України). 
Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).
Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (стаття 548 Цивільного кодексу України). Виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно договору неустойкою (штрафом, пенею). Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми не своєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 Цивільного кодексу України).
Відповідно до пункту 7.8. договору у разі прострочення постачальником виконання зобов`язань з поставки товару, останній сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1 % від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вказаної вартості. Сторони домовились, що нарахування пені здійснюється до моменту належного виконання постачальником порушеного зобов`язання.
Відповідно до пункту 5.1. договору cтрок поставки, умови та місце поставки товару, інформація про вантажовідправників і вантажоотримувачів вказується в специфікації та графіку поставки до цього договору. Здійснення поставки товару не потребує будь-яких додаткових погоджень, крім тих, що передбачені договором.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" та Акціонерним товариством "Укргазвидобування" було підписано графік поставки від 11.07.2025 (Додаток № 3 до договору № 1285/УПГГК/25 від 11.07.2025) відповідно до якого строк поставки: впродовж 60 календарних днів з дати укладання договору про закупівлю.
Отже, останнім днем поставки товару є 09.09.2025.
Матеріалами справи підтверджується, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" здійснило поставку товару Акціонерному товариству "Укргазвидобування" на загальну суму 18 020 303, 00 грн. з простроченням, що підтверджується видатковими накладними: № 4 від 29.01.2026, № 4 від 29.01.2026 на суму 1 601 917, 49 грн., № 5 від 29.01.2026 на суму 1 627 781, 09 грн, № 6 від 29.01.2026 на суму 1 568 368, 70 грн., № 7 від 29.01.2026 на суму 1 157 359, 15 грн., № 9 від 05.02.2026 на суму 1 694 287, 49 грн., № 10 від 05.02.2026 на суму 1 526 839, 15 грн., № 11 від 05.02.2026 на суму 1 332 123, 19 грн., № 12 від 05.02.2026 на суму 1 808 123, 26 грн., № 13 від 06.02.2026 на суму 1 776 209, 04 грн., № 14 від 06.02.2026 на суму 1 578 689, 04 грн., № 15 від 06.02.2026 на суму 1 204 252, 06 грн., № 16 від 06.02.2026 на суму 1 144 353, 46 грн. 
Позивачем нараховані та заявлені до стягнення з відповідача на свою користь 2 648 531,35 грн пені за загальний період з 10.09.2025 по 08.02.2026 та 1 261 421,20 грн штрафу у розмірі 7% від вартості несвоєчасно поставленого товару за договором поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025.
Відповідач контрозрахунку пені та штрафу до суду не надав, незгоди щодо арифметичної правильності розрахунку не надав.
В випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості
Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статті 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.
Договором передбачено господарсько-правову відповідальність за порушення умов договору у вигляді сплати неустойки - пені та штрафу.
Враховуючи положення закону, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача щодо одночасного стягнення пені та штрафу.
Товариство з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" посилається на відсутність вини у простроченні поставки товару. 
До форс-мажорних обставин належать: війна і військові конфлікти, терористичні акти, аварії на транспорті, цивільні безлади, страйки, рішення і розпорядження урядових і державних органів, а також будь-які інші події і факти, які перебувають поза контролем сторін, коли їх неможливо уникнути і подолати, і якщо ці обставини вплинули або впливають на виконання сторонами зобов`язань за цим договором.
Відповідно до пункту 8.1. договору сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором у разі виникнення обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), які не існували під час укладання договору та виникли поза волею сторін. Обставинами непереборної сили є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання стороною зобов`язань, передбачених умовами договору (аварія, катастрофа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, війна тощо).
Не вважаються обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), зокрема, порушення зобов`язань контрагентами сторони-правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у сторони-боржника необхідних коштів, фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, тощо.
Відповідно до пункту 8.2. договору сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором унаслідок дії обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), повинна не пізніше ніж протягом 7 днів з моменту їх виникнення повідомити у письмовій формі або листом на електронну пошту про це іншу сторону В такому повідомленні повинні бути вказана наступна інформація: конкретні обставини непереборної сили, дата та місце виникнення таких обставин, їх очікувану тривалість (якщо таку можна визначити), та реквізити цього договору (номер та дату).
Наслідком неповідомлення чи порушення строку повідомлення про обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) або відсутність інформації, яку повинно мати таке повідомлення, є втрата права такої сторони посилатися на дії обставин непереборної сили, (форс-мажорні обставини), як причину невиконання чи порушення строків виконання зобов`язань.
Відповідно до пункту 8.3. договору доказом виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) та строку їх дії є відповідні документи, які видаються Торгово-промисловою палатою України або іншим уповноваженим на це органом України та/або Торгово-промисловою палатою або іншим уповноваженим на це органом країни розташування сторони яка постраждала внаслідок таких обставин, та/або країни у якій виникли такі обставини, внаслідок чого постраждала сторона.
З такого документу повинно вбачатися, що він стосується неможливості виконання стороною, яка посилається на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), конкретних зобов`язань по договору внаслідок дії таких обставини, із зазначенням конкретної обставини та тим, що така обставина є обставиною непереборної сили (форс-мажорною обставиною), місце, початок виникнення і строк дії такої обставини непереборної сили (форс-мажорної обставини), а також причинно-наслідковий зв`язок між обставиною непереборної сили (форс-мажорними обставинами) і неможливістю виконання такою стороною своїх зобов`язань за цим договором.
Відповідно до пункту 8.4. договору ненадання документів, або невідповідності вимог до таких документів та/або інформації, яка повинна міститися у таких документах, відповідно до п 8.3 договору, позбавляє відповідну сторону права посилатися на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), як на підставу невиконання або порушення строку виконання договірних зобов`язань та звільнення від відповідальності.
В матеріалах справи міститься лист CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO., LTD № SR283913 від 10.09.2025 яким повідомили Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна", що CANGZHOU ZHONGSHUN STEEL PIPE TRADE CO., LTD не мала можливості відправити товар за контрактом SP-2025/07-14 від 14 липня 2025 року через серйозний вплив тайфуну Со-Мау у Шанхаї.
Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРС лоджистікс Україна" листом № 20/01/26-1 від 20.01.2026 повідомило, що внаслідок критичної ситуації яка склалася в енергетичній сфері України, затримується міжнародна доставка жд транспортом контейнерів ТЕМU6983566, MRKU3783330, MRKU6097000, MRKU6205676, MRSU6415340, TCNU6648017, BEAU5214893, MRKU5581107 з вантажем Труби сталеві у кількості 221794 кг. Орієнтована дата прибуття контейнерів до ст. Ліски м. Київ 22/01/2026р.
В матеріалах справи міститься висновок про істотну зміну обставин Запорізької торгово-промислової палати вих № 03.4/616 від 24.09.2025 відповідно до якого подані заявником документи свідчать про настання істотної зміни обставин при виконанні умов договору поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025р., укладеного між Акціонерним товариством "Укргазвидобування" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна", які можуть бути підставою для внесення змін до умов договору стосовно продовження строку (терміну) виконання зобов`язань з постачання товару. 
Разом з тим, пунктом 8.1. договору сторони безпосередньо встановили, що не вважаються обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), зокрема, порушення зобов`язань контрагентами сторони-правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у сторони-боржника необхідних коштів, фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, тощо.
Висновком Запорізької торгово-промислової палати вих № 03.4/616 від 24.09.2025 було встановлено не наявність обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), які не існували під час укладання договору та виникли поза волею сторін, а існування істотної зміни обставин при виконанні умов договору поставки, які можуть бути підставою для внесення змін до умов договору стосовно продовження строку (терміну) виконання зобов`язань з постачання товару. 
Доказів виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) та строку їх дії, передбачених пунктом 8.3. договору, відповідач до суду не надав.
Відповідно до частини 1 статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності.
Статтею 617 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.
Відповідно до статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
За загальним правилом, неможливість виконати зобов`язання внаслідок дії обставин непереборної сили відповідно до вимог законодавства є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання (частина 1 статті 617 Цивільного кодексу України).
З наведеного вбачається, що учасник господарського зобов`язання може бути звільнений від відповідальності за невиконання, а не від виконання в цілому. В будь-якому разі сторона зобов`язання, яка його не виконує, повинна довести, що в кожному окремому випадку саме ці конкретні обставини мали непереборний характер саме для цієї конкретної особи. І кожен такий випадок має оцінюватись судом незалежно від наявності засвідчених компетентним органом обставин непереборної сили.
Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 по справі № 904/3886/21 зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести (1) факт їх виникнення; (2) те, що обставини є форс-мажорними (3) для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд і у постанові від 16.07.2019 по справі №917/1053/18, зазначивши, що лише посилання сторони у справі на наявність обставин непереборної сили та надання підтверджуючих доказів не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин, яке не потребує оцінки суду. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.
Відповідачем не надано належних та допустимих, у розумінні статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, доказів існування форс-мажорних обставин у взаємовідносинах із позивачем по договору поставки.
Товариство з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" просить суд зменшити розмір неустойки нарахованої позивачем на 95 % від заявленої до стягнення.
Відповідач зазначає, що враховуючи недоведеність позивачем понесення ним збитків чи будь-яких інших негативних наслідків, викликаних несвоєчасністю поставки продукції, враховуючи фіксовану ціну за одиницю продукції та виходячи з загальних засад цивільного законодавства, а саме, справедливості, добросовісності, розумності, він вважає, що наявні підстави для зменшення нарахованої відповідачу неустойки.
На думку відповідача, він виконав свої зобов`язання за договором про поставки (за графіком поставки) №1285/УПГГК/25 від 11.07.2025 року в повному обсязі, при чому поставка товару була здійснена одразу після його отримання. Несвоєчасна поставка була обумовлена тим, що в країні виробника (КНР) виникли обставин непереборної сили. І про причини прострочення поставки позивач був достеменно обізнаний. При чому вартість товару не змінювалась, отже жодних збитків від прострочення такої поставки позивач не зазнав. Розмір пені та штрафу є завеликими з огляду на об`єктивну відсутність вини відповідача у порушення строків, встановлених договором.
Акціонерне товариство "Укргазвидобування" проти зменшення штрафних санкцій заперечує та зазначає, що на позивача у справі не покладається обов`язок доведення (доказування) спричинення йому матеріальної або іншої шкоди внаслідок несвоєчасного виконання відповідачем своїх зобов`язань. Тобто при стягненні неустойки шкода кредитору, завдана порушенням зобов`язання презюмується (її не треба доводити) і компенсується за рахунок неустойки., на думку позивача відповідачем не наведено обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені та штрафу
Відповідно до частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. 
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 зробила наступні висновки. 
Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.
Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.
Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання; незначності прострочення виконання; наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам; поведінки винної особи тощо.
Разом з тим, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши подані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.
Водночас, висновок суду щодо необхідності зменшення розміру пені, який підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, також на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) та засадах господарського судочинства, визначених статтею 2 Господарського процесуального кодексу України.
Одночасно, в чинному законодавстві України відсутній вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку. Отже, вказане питання віршується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
Завданням неустойки як способу забезпечення виконання зобов`язання та міри відповідальності є одночасно дисциплінування боржника (спонукання до належного виконання зобов`язання) та захист майнових прав та інтересів кредитора у разі порушення зобов`язання шляхом компенсації можливих втрат, у тому числі у вигляді недосягнення очікуваних результатів господарської діяльності внаслідок порушення зобов`язання.
Метою застосування неустойки є в першу чергу захист інтересів кредитора, однак не застосування до боржника заходів, які при цьому можуть призвести до настання негативних для нього наслідків як суб`єкта господарської діяльності.
Інститут зменшення неустойки судом є ефективним механізмом забезпечення балансу інтересів сторін порушеного зобов`язання.
Згідно із частиною 3 статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України одними із загальних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.
Крім того, господарський суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини 3 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
При цьому, у рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 зазначено, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зокрема, з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.
Суд виходить із того, що у принципі добросовісності, а саме: при реалізації прав і повноважень, закладений принцип неприпустимості зловживання правом, згідно з якими здійснення прав та свобод однієї особи не повинне порушувати права та свободи інших осіб. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.
Сторони є вільними у виборі контрагента, у визначенні умов договору, тощо, що відповідає нормам закону. Добросовісність, розумність та справедливість є засадами зобов`язальних правовідносин і зміст даних принципів полягає у тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб. В свою чергу, добросовісність є внутрішнім критерієм, в той час як справедливість і розумність - зовнішнім або об`єктивним, і зазначені принципи у сукупності є оціночними категоріями цивільного права.
Суд враховує і те, що цивільне законодавство не дає визначення даних принципів, віддаючи це на розсуд сторін зобов`язання, тобто укладаючи угоду сторони повинні керуватись внутрішнім критерієм - добросовісністю по відношенню до контрагента (вчиняти дії таким чином, щоб при цьому не завдавалася шкода, неможливість укладення зобов`язання на засадах обману, насильства, зловживання довірою, дотримуватись правової поведінки суб`єктів зобов`язання, вчиняти всі залежні від сторони зобов`язання дії щодо належного виконання зобов`язання та непорушення прав інших осіб), і виходити з зовнішнього критерію - справедливості та розумності, що виражається в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню, тобто кожна сторона у виконанні цивільно-правових зобов`язань повинна дотримуватись такої поведінки по відношенню до своїх прав і обов`язків, яка б виключала необ`єктивні (неупереджені, несправедливі) дії сторін зобов`язання стосовно одна одної.
Із мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11.07.2013 № 7-рп/2013 вбачається, що неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.
Отже, цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності. Наявність у кредитора можливості стягувати з боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2018 у справі № 913/89/18, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі №917/791/18, від 22.10.2019 у справі № 904/5830/18.
Згідно з частиною 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").
Відтак, застосування неустойки має здійснюватися із дотриманням принципу розумності та справедливості.
Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен об`єктивно оцінити майновий стан сторін, співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, із розміром збитків кредитора, а також чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.
При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.
Суд відзначає, що вказане питання вирішується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
При цьому, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.
Аналогічний висновок щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення пені, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладений також у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 917/1068/17, від 22.01.2019 у справі № 908/868/18, від 13.05.2019 у справі № 904/4071/18, від 22.04.2019 у справі № 925/1549/17, від 30.05.2019 у справі № 916/2268/18, від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18.
В аспекті права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд звертає увагу на наступні обставини та вважає за необхідне використати надане національним законодавством України право суду на зменшення розміру штрафних санкцій.
Суд об`єктивно оцінивши даний випадок, надаючи оцінку всім обставинам справи в їх сукупності, враховуючи інтереси обох сторін, виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 Цивільного кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, дотримуючись балансу інтересів сторін, враховуючи обставини, що зумовили прострочення поставки товару, повідомлення відповідачем позивача про ці обставини, дійшов до висновку про наявності підстав для зменшення розміру пені та штрафу на 15% та стягнення пені у розмірі 2 251 251,64 грн., та штрафу у розмірі 1 072 208, 02 грн.
Суд зазначає про неможливість подальшого зменшення розміру пені та штрафу. Порушення вимог договору щодо своєчасної поставки товару мало місце. Укладаючи договір сторони передбачили розмір штрафних санкцій та наявність обставин, за настання яких постачальник звільняється від відповідальності за прострочення виконання зобов`язання, а за яких ні. Також, господарський суд враховує, що позивач включений до переліку об`єктів, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки України. За таких обставин подальше зменшення пені та штрафу може привести до втрати неустойкою засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання. 
Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За таких обставин є правомірними та підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 3 323 459,66 грн. ( 2 251 251,64 грн пені та 1 072 208, 02 грн штрафу).
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання позову покладаються на відповідача. При розподілі сум судового збору суд враховує, що судовий збір у разі зменшення судом розміру неустойки покладається на відповідача без урахування зменшення цих сум.
Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Товариства з обмеженої відповідальності "Стілс Україна" про стягнення 3 909 952, 52 грн задовольнити частково.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Стілс Україна" (69096, місто Запоріжжя, вулиця Вишневецького Дмитра, будинок 14, код ЄДРПОУ 39548960) на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, будинок 26/28, код ЄДРПОУ 30019775) 2 251 251,64 грн. пені, 1 072 208, 02 грн. штрафу, 46 919, 43 грн. витрат по сплаті судового збору.
В решті позовних вимог відмовити.
Наказ видати після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Повне рішення складено 05.08.2026

Суддя Ю.А. Бажанова