Справа № 752/10979/26 
Провадження №: 3/752/3767/26 
ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.06.2026 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли 
від | Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції
про | притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 122 КУпАП
відносно | ОСОБА_1  дата народження – ІНФОРМАЦІЯ_1  місце проживання – АДРЕСА_1  ідентифікаційний номер – НОМЕР_1
за участі | ОСОБА_1 , захисника Гребнєва Є.Д.,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 122 КУпАП ОСОБА_1 , згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 643217від 17.04.2026. 
Відповідно до складеного протоколу 17.04.2026 о 15:55 у м. Києві по вул. Казимира Малевича, 6, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом Audi A4, державний номерний знак НОМЕР_2 , під час проїзду перехрестя здійснив рух на заборонний сигнал світлофора (червоний), чим змусив водія патрульного автомобіля Renault Duster, державний номерний знак НОМЕР_3 (на синьому фоні), який рухався на дозволений сигнал світлофора (зелений), екстрено загальмувати та змінити напрямок руху, щоб уникнути зіткнення, чим створив аварійну ситуацію. 
Протокол складено з відсилкою до п. “е” п. 8.7.3 та п. “д” п. 2.3 Правил дорожнього руху. 
До протоколу приєднано письмові пояснення ОСОБА_1 від 17.04.2026; письмові пояснення патрульного поліцейського Побережника О.В. від 17.04.2026; відеозапис, вміщений на лазерний компакт-диск. 
Наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу від 17.04.2026 особу ОСОБА_1 установлено на підставі посвідчення водія за допомогою застосунку надання державних цифрових послуг “Дія”, йому роз`яснено права та обов`язки, передбачені ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбуватиметься у Голосіївському районному суді міста Києва. Також вбачається, що протокол водій підписав без зауважень щодо порядку та/або його змісту. 
У судовому засіданні під час розгляду справи по суті ОСОБА_1 надав свої пояснення, за змістом яких він рухався за кермом автомобіля Audi, збирався проїхати перехрестя по вулиці К. Малевича та І. Федорова, спочатку був зелений сигнал світлофора, коли він почав наближатись, то світлофор почав блимати, а тому він прискорився, що встигнути перетнути перехрестя. Коли переїжджав перехрестя, вже був миготливий жовтий, та він не зупинився, оскільки така зупинка могла б зумовити аварійну ситуацію посередині перехрестя. Просив не карати його, оскільки не мав умислу на порушення правил дорожнього руху, розумів, що рух на жовтий сигнал не є безпечним, але безпосередня зупинка могла б спричинити реальну дорожню-транспортну пригоду, яку він не міг допустити. Вважає, що не спричинив перешкоду для руху патрульного автомобіля. 
Захисник ОСОБА_1 – адвокат Гребнєв Євген Дмитрович підтримав пояснення ОСОБА_1 , клопотав про закриття провадження у справі з огляду на відсутність у діях водія складу адміністративного правопорушення та проїзду на червоний сигнал світлофора, який таким чином створив аварійну обстановку для автомобіля патрульної поліції.
Частиною 5 ст. 122 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за Порушення, передбачені ч. 1-4 цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки, а саме: примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів щодо забезпечення особистої безпеки або безпеки інших громадян. 
Відповідно до п. “е” п. 8.7.3 Правил дорожнього руху червоний сигнал, у тому числі миготливий, або два червоних миготливих сигнали забороняють рух. 
Пунктом “д” п. 2.3 Правил дорожнього руху визначено, що для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху.
Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).
Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У силу Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” суди України застосовують пр. розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі “Кобець проти України” (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі “Авшар проти Туреччини” (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.
Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа “Коробов проти України” № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування “поза розумним сумнівом” (рішення від 18.01.1978 у справі “Ірландія проти Сполученого Королівства” (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип “in dubio pro reo”, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу. 
Дослідивши представлені відеозаписи, проаналізувавши пояснення водія ОСОБА_1 та його захисника, суд (суддя) не вбачає події та складу адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 122 КУпАП, адже наявним відеозаписом спростовується створення аварійної обстановки водієм ОСОБА_1 . При цьому, на відеозаписі зафіксовано, як невстановлена особа, яка рухалася на електричному самокаті, проїхала на червоний (заборонний) сигнал світлофора по вул. К. Малевича. Після цього, через певний час зафіксовано рух через перехрестя вул. І. Федорова та К. Малевича транспортного засобу Audi A4 під керуванням ОСОБА_1 . Коли автомобіль Audi A4 перетнув перехрестя, на ньому з`явився патрульний автомобіль, який не застосовував екстрене гальмування та не змінював напрямок руху. 
Досліджені відеозаписи викликають обґрунтовані сумніви в наявності винуватості особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, а тому вони трактуються на її користь. 
Таким чином, суд (суддя) в ходу судового розгляду не віднайшов доказів події та складу адміністративного правопорушення. 
Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення. 
За наведених обставин та з огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 122 КУпАП водія ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, зважаючи на відсутність у його діях події та складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 9, 23, 126, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП, 

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення. 

Суддя           О.В. Бушеленко