Справа № 314/3396/26
Провадження № 3/314/1778/2026 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.07.2026 м. Вільнянськ
Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Кононенко І.О., розглянувши матеріал, який надійшов з Відділення поліції № 2 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданого 05.09.1995 Вільнянським РВ УМВС України в Запорізькій області, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , інші відомості суду не відомі,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 784891, складеним 13.06.2026, 13.06.2026 о 15 годині 00 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи навпроти домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , голосно кричала, висловлювалась нецензурною лайкою у бік громадянки ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. 
У судове засідання, призначене на 09 годину 10 хвилин 06.07.2026, ОСОБА_1 не з`явилась, причин неявки суду не повідомила.
Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» (п. 41) констатував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
У протоколі про адміністративне правопорушення було зазначено, що справа про адміністративне правопорушення буде розглянута у Вільнянському районному суді Запорізької області, відтак вбачається, що ОСОБА_1 достеменно відомо про наявність у провадженні суду справи про адміністративне правопорушення щодо нього. 
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 мала об`єктивну можливість бути присутньою в судовому засіданні, оскільки була обізнана про складання працівниками поліції протоколу про адміністративне правопорушення, їй було повідомлено про розгляд справи у Вільнянському районному суді Запорізької області, вона сповіщалась про час і місце розгляду справи, однак не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, причин неявки суду не повідомила. 
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків. 
Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. 
Необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, що включає в себе: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону.
Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діяннями й наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.
Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Аналізуючи зміст диспозитивної частини вказаної статті, можна зробити висновок, що обов`язковими ознаками об`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення є протиправне діяння у вигляді нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, шкідливі наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян, причинний зв`язок між діянням та наслідками, а також місце вчинення проступку, яке обов`язково має бути громадським. Відсутність хоча б однієї з ознак виключає склад вказаного адміністративного правопорушення. 
Однак, у порушення вимог ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали справи містить посилання на протиправне діяння у вигляді влаштованої між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сварки навпроти домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . Крім того, суд не приймає до уваги покази свідка ОСОБА_2 , оскільки остання є родичкою потерпілої ОСОБА_3 . 
Суд не може не діти висновку, що під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.
Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен чітко відповідати приписам ст. 256 КУпАП, особливо в частині викладення фабули правопорушення, яка, як зазначено вище фактично є обвинуваченням.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його здійсненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяна майнова шкода.
Таким чином, суд тлумачить усі сумніви на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у дрібному хуліганстві не доведена, а, отже, зважаючи на все вищевикладене, в її діях не вбачається складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП, протягом десяти днів з дня її винесення. 
Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області.
Суддя І.О. Кононенко
06.07.2026