Справа № 355/2715/25 
Провадження № 2/355/420/26

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2026 року Баришівський районний суд Київської області в складі: 

головуючого судді Троценко Т. А.
за участю секретаря Ліберацької Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини, визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру та визнання права власності,
-За зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визначення розміру частки у праві спільної сумісної власності на квартиру,
-За зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визначення частки у праві спільної сумісної власності на квартиру,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_5 .
За життя покійна заповіт не складала, таким чином, після її смерті відкрилась спадщина за законом у вигляді, серед іншого, 1/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Після її смерті спадщину прийняв дід позивачки – ОСОБА_6 , проте свідоцтво про право на спадщину за законом за життя після смерті дружини не отримував. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.
За життя покійний заповіт не складав, таким чином, після його смерті відкрилась спадщина за законом у вигляді, серед іншого, 1/2 частини квартири (1/4 частина згідно Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» та 1/4 частина, яку останній успадкував після смерті дружини, проте правовстановлюючий документ не отримував), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є його сини – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які відмовились від прийняття спадщини.
У встановлений законом строк вона звернулася до Баришівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті діда. 
Однак оформити спадщину шляхом одержання свідоцтва про право на спадщину не змогла, при видачі свідоцтва про право на спадщину на вказане вище майно нотаріус у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.12.2025 року зазначив, що підставою відмови є той факт, що при зверненні з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на належну померлому ОСОБА_6 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та на частку майна, яке ОСОБА_6 фактично прийняв але юридично не оформив після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 своєї дружини – ОСОБА_5 , не подано документ про підтвердження факту прийняття спадщини ОСОБА_6 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його дружини ОСОБА_5 , а також те, що в правовстановлюючому документі на квартиру (Свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська») не зазначені частки нерухомого майна, які належали померлому та його дружині.
Зазначила, що покійний дід ОСОБА_6 вважається таким, що спадщину прийняв після смерті своєї дружини, з якою проживав та був зареєстрований за однією адресою на час відкриття спадщини і відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє його права на спадщину.
На виконання приписів закону нотаріусу був наданий правовстановлюючий документ на квартиру - Свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська», проте у вказаному свідоцтві не визначені частки у праві власності на вказане у свідоцтві нерухоме майно.
Відтак, відмовляючи у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, нотаріус вважав, що майно співвласникам належить на праві не спільної часткової, а спільної сумісної власності, що унеможливлює видачу свідоцтва на частку у праві власності.
З огляду на викладене просить встановити, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , прийняв спадщину після смерті своєї дружини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 як такий, що постійно проживав разом із спадкодавицею на час відкриття спадщини.
Визначити, що розміри часток померлого ОСОБА_6 у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1/4 та померлої ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1/4, і визнати за нею, ОСОБА_1  право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме: на 1/2 частину квартири загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
У судове засідання позивачка і її представник адвокат Рева І. О. не з`явилися, про дату і час слухання справи повідомлені належним чином, у заяві просять розглядати справу за їх відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягають.
Відповідачі ОСОБА_2 і ОСОБА_2 до суду не з`явилися, про дату та час слухання справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності і визнання позову ОСОБА_1 у повному обсязі. 

24. 03. 2026 року ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_5 , яка за життя заповіт не складала, таким чином, після її смерті відкрилась спадщина за законом у вигляді, серед іншого, 1/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Після її смерті спадщину прийняв його батько – ОСОБА_6 , проте свідоцтво про право на спадщину за законом за життя після смерті дружини не отримував. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_6 , докази чого наявні в матеріалах справи, за життя покійний заповіт також не складав, таким чином, після його смерті відкрилась спадщина за законом у вигляді 1/2 частини квартири (1/4 частина згідно Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» та 1/4 частина, яку останній успадкував після смерті дружини, проте правовстановлюючий документ не отримував), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька є він та його брат ОСОБА_2 , проте вони відмовились від прийняття спадщини.
Відтак спадкоємицею за законом після смерті батька є його дочка – ОСОБА_1 .
У встановлений законом строк остання звернулася до Баришівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті діда, проте оформити спадщину шляхом одержання свідоцтва про право на спадщину не може, у зв`язку з тим, що в правовстановлюючому документі на квартиру, а саме свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська», не зазначені частки нерухомого майна, яке спадкується.
Згідно зі свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданим 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» йому, його брату ОСОБА_2 та їх батькам - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Нещодавно він, маючи намір подарувати належну йому частину квартири дочці, звернувся до нотаріуса який вказав, що оскільки майно належить йому на праві спільної сумісної, а не спільної часткової власності, він має попередньо визначити розмір частки у праві власності в судовому порядку.
У зв`язку з тим, що частки в праві спільної часткової власності вважаються рівними, просить визначити, що розмір його частки у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м,, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/4.
Позивач у судове засідання не з`явився, про дату і час слухання справи повідомлений належним чином, у заяві просить розглянути справу за його відсутності, позов задовольнити у повному обсязі.
Відповідачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до суду не з`явилися, про дату та час слухання справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності і визнання позову ОСОБА_2 у повному обсязі. 

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом, де зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_5 , за життя покійна заповіт не складала, таким чином, після її смерті відкрилась спадщина по закону у вигляді 1/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Після її смерті спадщину прийняв його батько – ОСОБА_6 , проте свідоцтво про право на спадщину за законом за життя після смерті дружини не отримував. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_6 , який за життя заповіт не складав, таким чином, після його смерті відкрилась спадщина за законом у вигляді, серед іншого, 1/2 частини квартири (1/4 частина згідно Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» та 1/4 частина, яку останній успадкував після смерті дружини, проте правовстановлюючий документ не отримував), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є він та його брат ОСОБА_3 , проте вони відмовились від прийняття спадщини.
Відтак спадкоємицею за законом після смерті батька є його онука – ОСОБА_1 .
У встановлений законом строк остання звернулася до Баришівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті діда, проте оформити спадщину шляхом одержання свідоцтва про право на спадщину не може, серед іншого, в зв`язку з тим, що в правовстановлюючому документі на квартиру, а саме свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська», не зазначені частки нерухомого майна, яке спадкується.
Згідно з свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданим 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» йому, його брату ОСОБА_3 та батькам - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Нещодавно він, маючи намір подарувати належну йому частину квартири племінниці, звернувся до нотаріуса, але той вказав, що оскільки майно мені належить на праві спільної сумісної, а не спільної часткової власності, я маю попередньо визначити розмір частки у праві власності в судовому порядку.
За таких обставин просить визначити, що розмір його частки у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м,, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/4.
Відповідачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до суду не з`явилися, про дату та час слухання справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності і визнання позову ОСОБА_2 у повному обсязі. 

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У зв`язку з вищевикладеним, на підставі ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи після смерті ОСОБА_6 , суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 і ОСОБА_2 з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , а також бабуся ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 12. 11. 2021 року.
Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина за законом у вигляді 1/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська», що підтверджується копією Свідоцтва.
Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняв чоловік померлої ОСОБА_6 , який свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті дружини не отримував, але прийняв спадщину на підставі сумісного проживання зі спадкодавцем за однією адресою АДРЕСА_1 . 
Вказана обставина підтверджується довідкою Баришівської селищної ради Броварського району Київської області від 25. 02. 2026 року.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .
Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина за законом у вигляді, серед іншого, на 1/2 частину квартири (1/4 частина згідно Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 25 лютого 1994 року Птахофабрикою «Морозівська» та 1/4 частина, яку останній успадкував після смерті дружини), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про право власності на житло від 25. 02. 1994 року, та Довідкою КП КОР Київське обласне бюро технічної інвентаризації від 06. 05. 2025 року, згідно якої власниками квартири АДРЕСА_2 згідно матеріалів інвентаризаційної справи являються: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 , частка 1/1.
Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є його діти ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .
У встановлений законом строк ОСОБА_2 , і ОСОБА_2 відмовились від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 , онуки померлого ОСОБА_6 , вказана обставина підтверджується матеріалами спадкової справи після смерті ОСОБА_6 .
ОСОБА_1 у свою чергу звернулася у встановлений ст. 1270 ЦК України термін до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті свого діда ОСОБА_6 .
Проте отримала відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії за тих підстав, що у вказаному свідоцтві не визначені частки власників у праві власності на вказане нерухоме майно, і після смерті своєї дружини ОСОБА_5 її чоловік ОСОБА_6 не отримав свідоцтво про право на спадщину за законом.
Згідно положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Судом встановлено, що після смерті дружини ОСОБА_5 свідоцтво про право на спадщину за законом не отримував, але прийняв спадщину на підставі сумісного проживання зі спадкодавцем за однією адресою АДРЕСА_1 , що підтверджено довідкою Баришівської селищної ради Броварського району Київської області від 25. 02. 2026 року.
За цих обставин суд вважає за можливе встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_6 після смерті дружини ОСОБА_5 як такого, що постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 355, ч. 1 ст.356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.
Відповідно до ст. 357 ЦК України, частки в праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. 
Враховуючи той факт, що кожний із співвласників квартири АДРЕСА_2 , а саме - ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 сумісно користувалися вказаним житлом, є підстави вважати, що частки усіх співвласників були рівними, і за таких підстав суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 і визнати, що розміри часток ОСОБА_6 і ОСОБА_5 становили у кожного по 1/4.
З цих же міркувань суд виходить при вирішення питання про задоволення зустрічних позовів ОСОБА_2 і ОСОБА_2 , які є співвласниками цієї ж квартири, отже кожний з них має по 1/4 частці у спільній частковій власності. 

Стаття 1258 ЦК України передбачає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Частина 1 ст. 1265 ЦК України передбачає, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 як онука померлого ОСОБА_6 , який фактично прийняв спадщину після смерті своєї дружини, і мав право на 1/2 частку у спадковій квартирі, у встановлений законом термін вчинила дії, які свідчать про прийняття нею спадщини, а саме – вернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом, отже є підстави для визнання за нею права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті діда.
Враховуючи викладене, той факт, що позовні вимоги підтверджені належними та достатніми доказами, які відповідають вимогам закону, не порушують прав інших осіб, то основний та зустрічні позови підлягають задоволенню у повному обсязі. 

Керуючись ст. ст. 355-357, 1258,1259,1265,1268 ЦК України, ст. ст. 12,13, 76-81, 211,247,258-263 ЦПК України, суд 

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Встановити, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 , прийняв спадщину після смерті своєї дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 як такий, що постійно проживав разом із спадкодавицею на час відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 .
Визначити, що розміри часток:
-померлого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1/4; 
-померлої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1/4.
Визнати за ОСОБА_1  право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 50,57 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Визначити, що розмір частки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м,, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/4.

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити повністю.
Визначити, що розмір частки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 50,57 кв.м,, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/4.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня його проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Баришівського
районного суду       Т. А. Троценко