ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2026 року
м. Київ
справа № 990/67/25
провадження № 11-24заі26 

Велика Палата Верховного Суду у складі:
головуючого Погрібного С. О.,
судді-доповідача Кривенди О. В.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Губської О. А., Ємця А. А., Короля В. В., Кравченка С. І., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.
за участю:
секретаря судового засідання Лупінос Я. В.,
позивача ОСОБА_1 ,
представників відповідача - Друцької О.Г., Петренко Ю. В.,
розглянула в судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії
за апеляційною скаргою Вищої кваліфікаційної комісії суддів України на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року (судді Бучик А. Ю., Рибачук А. І., Стародуб О. П., Стеценко С. Г., Шарапа В. М.).
УСТАНОВИЛА
І. ФАБУЛА СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
1. У лютому 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просив:
1) визнати протиправними дії ВККС в частині оприлюднення декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 16 січня 2025 року у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп?23 (зі змінами);
2) визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного 16 січня 2025 року у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп?23 (зі змінами);
3) зобов`язати ВККС поновити участь кандидата на посаду судді ОСОБА_1 у конкурсі шляхом зарахування за тестування когнітивних здібностей 41,4 тестового бала та допуску до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
2.  ОСОБА_1 обґрунтовував пред`явлений позов тим, що за результатами проведеного 16 січня 2025 року тестування його когнітивних здібностей комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ-балів (кількість балів у вербальному блоці - 85, у абстрактному блоці - 89). Такий результат позивач пов`язує з непрофесійністю залученого до тестування інструмента та/або некоректністю роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки, оскільки він, знаючи про кількість виконаних у кожному блоці завдань, витрачений час, кількість питань, відповіді на які викликали сумніви, переконаний, що результат у 87 IQ-балів є помилковим.
3. Додатково позивач наголошує на тому, що залишення Комісією без відповіді його звернення щодо можливого збою у роботі комп`ютерної програми, а також відповідь ВККС про неможливість ознайомлення з наданими під час тестування відповідями з метою встановлення достовірності отриманого результату свідчать про недотримання Комісією принципів публічності, прозорості та відкритості проведення конкурсу.
4. Підтвердженням факту неякісного та некоректного функціонування інструмента «PSYMETRICS» є такі обставини: відсутність відомостей про розробників інструмента «PSYMETRICS» та їх фаховий рівень, зокрема - залучення психологів; відсутність відомостей про налаштування інструмента «РЅYMETRICS» для потреб тестування осіб юридичних спеціальностей; відсутність будь-якої заявлена розробником інструмента можливості, навіть вибіркової, перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування; відсутність інформації від Товариства з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» (далі - ТОВ «Сайметрікс-Україна») та ВККС про причини та характер збою в роботі вказаного інструмента під час тестувань кандидатів на посаду судді 04 та 05 листопада 2024 року, які були визнані ВККС такими, що не відбулись, та інформації про виправлення виявлених дефектів; відсутність інформації про оновлення відповідного програмного забезпечення та пілотне тестування бібліотеки тестових завдань.
5. Протиправність дій ВККС полягає у залученні до етапу відбору кандидатів на посади суддів апеляційної інстанції зазначеного вище Товариства з обмеженою відповідальністю як уповноваженого представника без будь-якої перевірки його фаховості на предмет: якості програмного забезпечення; адаптування тестової бази до мети, з якою вони використовуються; релевантності і надійності інформації вказаної бази; можливості перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування. Розроблення та формування завдань іспиту, визначення змісту тестувань та проведення самого тестування відповідачем було делеговано згаданому Товариству з обмеженою відповідальністю, яке діє на комерційній основі, усупереч вимогам статті 74 Закону № 1402?VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII).
6. Також позивач зауважує, що спірним в цій справі рішенням Комісії фактично оприлюднено результати тестування його когнітивних здібностей, оскільки розголошення тестового бала дає можливість обрахувати і кількість отриманих ним IQ-балів, що свідчить про порушення права позивача на повагу до приватного життя та порушення відповідачем вимог пункту 2 частини сьомої статті 85 Закону № 1402?VIII щодо заборони оприлюднення відомостей про результати проведення тестувань з метою перевірки загальних здібностей судді (кандидата на посаду судді).
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
7. Рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з яких: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425; в апеляційних судах із розгляду господарських справ - 58; в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ - 67. 
8. Рішенням Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі - Конкурс), оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), та визначено таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
9. Рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду та визначено графіки проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу, а саме з 04 листопада 2024 року по 11 листопада 2024 року - для кандидатів, які успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань з відповідної спеціалізації.
10. Позивач успішно склав тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду (адміністративна спеціалізація) з результатом 132 бали, тому його було допущено до другого етапу Конкурсу - тестування когнітивних здібностей. 
11. Через виникнення несправностей функціонування інструмента «PSYMETRICS» та їх вплив на результати тестувань кандидатів 04 та 05 листопада Комісія прийняла рішення про визнання тестування когнітивних здібностей, проведеного 04 та 05 листопада 2024 року в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), таким, що не відбулося, а результатів тестування - нечинними та скасування визначених рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 графіків проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей).
12. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24 було встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 ІQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала. 
Внесено зміни до рішення Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
Викладено пункт 2 його резолютивної частини в такій редакції: «Встановити прохідний бал кваліфікаційного іспиту - 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання». 
Внесено зміни до визначених рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 особливостей порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, виклавши їх у редакції згідно з додатком 1.
13. Цим рішенням Комісія також визначила особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація).
Зокрема встановила, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. 
Визначила, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), - 150 та встановила, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала, або 112,5 бала.
14. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 377/зп-24 були визначені нові графіки тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу.
15. За результатами проведеного 16 січня 2025 року тестування когнітивних здібностей позивачу комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ?балів - 87 (кількість балів у вербальному блоці - 85 балів, в абстрактному блоці - 89 балів).
16. Позивач відмовився засвідчувати своїм підписом результати тестування, про що повідомив уповноважених осіб безпосередньо після завершення процедури тестування.
17. 17 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до ВККС із листом, в якому стверджував про некоректну роботу комп`ютерної програми під час тестування когнітивних здібностей, оскільки, на його думку, результат тестування не відповідає кількості наданих ним правильних відповідей, просив про нерозголошення відомостей про результати тестування щодо нього та про надіслання поставлених йому під час тестування питань та наданих ним відповідей. Відомостей про надання позивачу відповіді на його лист матеріали справи не містять.
18. 22 січня 2025 року ВККС ухвалила рішення № 19/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (адміністративна спеціалізація) у межах Конкурсу, згідно з яким, зокрема, ОСОБА_1 було визначено кількість тестових балів 36,0. Результат зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «не складено».
19. На інформаційний запит позивача від 04 лютого 2025 року, поданий в електронній формі на сайті Комісії, ВККС листом від 07 лютого 2025 року № Ч?810/25 повідомила, що з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах між Expertise France, що імплементує Проєкт Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» 11 жовтня 2024 року укладено договір (лист Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні від 14 жовтня 2024 року № 01ел?5859/24). Умови договорів Комісії невідомі. Рішеннями Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24, № 332/зп-24 за сприяння Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» та Антикорупційної ініціативи ЄС в Україні залучено до співпраці ТОВ «Сайметрікс-Україна», яким розроблено та запропоновано Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, зокрема методику оцінювання його результатів. Згідно з цими рішеннями Комісії за пропозицією ТОВ «Сайметрікс-Україна» тестування здійснювалося з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструмента вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
Стислий виклад змісту рішення суду першої інстанції
20. Рішенням від 19 грудня 2025 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду позов ОСОБА_1 задовольнив частково.
Визнав протиправним і скасував рішення ВККС від 22 січня 2025 року № 19/3п?25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного 16 січня 2025 року в межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп?23 (зі змінами).
Зобов`язав ВККС поновити кваліфікаційне оцінювання ОСОБА_1 для підтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному апеляційному суді - з етапу тестування когнітивних здібностей.
21. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду мотивував рішення тим, що обставини щодо автоматизованого характеру проведення тестування когнітивних здібностей із використанням інструмента «PSYMETRICS», адаптивного механізму формування індивідуальних тестових завдань та автоматичного підрахунку результатів без безпосереднього втручання Комісії вказують на те, що ВККС фактично була позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування, що істотно обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання і ставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
22. Це підтверджується також тим, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилась із запропонованим ТОВ «Сайметрікс-Україна» алгоритмом тестування, залишивши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. Такі дії (бездіяльність) відповідача суперечать Закону № 1402-VIII та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
23. Ненабрання позивачем мінімального прохідного бала тестування когнітивних здібностей є підставою для припинення його подальшої участі в конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, однак з урахуванням того, що він заперечує достовірність результату зазначеного тестування, такі обставини потребують доведення.
24. Відповідач, не надавши жодних доказів, які б підтверджували достовірність результатів тестування позивача, не виконав процесуального обов`язку доказування перед судом правомірності свого рішення та не довів належними, допустимими та достовірними доказами правомірності зазначеного рішення в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , що також свідчить про те, що оскаржуване в цій справі рішення в зазначеній частині не ґрунтується на принципах законності, прозорості, відкритості та об`єктивності, що є підставою для його скасування у відповідній частині.
25. Водночас щодо вимоги позивача про зобов`язання ВККС поновити його участь у конкурсі шляхом зарахування за тестування когнітивних здібностей 41,4 тестового бала та допуску до наступного етапу конкурсу суд першої інстанції зазначив, що оскільки Комісія вже внесла рекомендації щодо призначення 42 кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів, то належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням положень частини п`ятої статті 793 Закону № 1402-VIII, є визнання протиправним та скасування рішення Комісії від 22 січня 2025 року № 19/3п-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей у частині, що стосується позивача, а також зобов`язання ВККС поновити кваліфікаційне оцінювання ОСОБА_1 для підтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному апеляційному суді - з етапу тестування когнітивних здібностей.
26. Також суд першої інстанції зазначив, що з огляду на вимоги частини восьмої статті 74 Закону № 1402-VIII, за якими інформація про результати кваліфікаційного іспиту є загальнодоступною, розміщення на офіційному вебсайті ВККС лише підсумкового бала, отриманого позивачем під час тестування когнітивних здібностей, відображає результат оцінювання у межах конкурсної процедури та не порушує права позивача на конфіденційність. Факт оприлюднення такого бала не впливає на обсяг прав позивача і не свідчить про протиправність рішення Комісії про затвердження результатів тестування когнітивних здібностей.
ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
27. 15 січня 2026 року ВККС через підсистему «Електронний суд» подала до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу на рішення Касаційного адміністративного суду від 19 грудня 2025 року у вказаній справі, у якій, стверджуючи, що це рішення не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо законності й обґрунтованості його ухвалення, повноти та об`єктивності аналізу фактичних обставин і зібраних у справі доказів, просить його скасувати й ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. 
Узагальнені доводи апеляційної скарги відповідача
28. Комісія обґрунтовувала вимоги апеляційної скарги тим, що абзац другий частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію обов`язок затвердження конкретного переліку питань, на які мають відповідати учасники конкурсу, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей. Звертає увагу на те, що поняття «форма та зміст тестування», про які йдеться у цій нормі, не є тотожним поняттю «конкретний перелік питань».
29. Рішенням від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII Комісія затвердила Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі Положення № 185/зп-24). Відповідно до пункту 2.2 розділу 2 цього Положення зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту. Форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними.
30. Відповідно до пункту 2.4 розділу 2 Положення № 185/зп-24 проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців. Рішенням ВККС від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24 затверджено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів та оприлюднено перелік типових питань когнітивних здібностей.
31. Звертає увагу суду на те, що інші типи питань, відмінні від оприлюднених типових запитань, Комісія не розробляла. Тобто питання, що використовувалися безпосередньо під час іспиту, за своєю структурою та форматом відповідали типовим прикладам, наведеним у рішенні Комісії від 02 жовтня 2024 року № 306/зп?24, змінювалося лише їх смислове наповнення.
32. Рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті ВККС особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі - рішення № 331/зп?24). Залучено розробника - ТОВ «Сайметрікс?Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
33. Отже, Комісія вважає, що вона здійснила всі необхідні організаційні дії та виконала вимоги статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження форми і змісту тестування когнітивних здібностей, порядку його проведення, а також методики оцінювання результатів. Наголошує, що затвердила відповідне Положення, програму іспиту, таксономічні характеристики тестування, визначила форму тестових завдань, особливості проведення тестування та забезпечила оприлюднення цих документів.
34. Комісія не затверджувала та не оприлюднювала переліку конкретних тестових питань з когнітивних здібностей, оскільки такий обов`язок прямо не встановлений статтею 74 Закону № 1402-VIII. Закон не містить жодної норми, яка б прямо покладала на Комісію обов`язок затверджувати такий перелік питань, зокрема для когнітивних тестів, а оприлюднення конкретного переліку тестових питань суперечило б самій меті тестування когнітивних здібностей, оскільки призвело б до втрати його валідності та об`єктивності як інструменту оцінювання, зводячи таке тестування до перевірки запам`ятовування заздалегідь відомих відповідей, а не реального рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу. 
35. Висловлює незгоду з рішенням суду першої інстанції в частині висновку про позбавлення Комісії реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей та коректності результатів тестування, що, на думку суду, обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання та ставить під сумнів об`єктивність результатів тестування.
36. Так, Комісія зазначає, що вона звернулася до Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні щодо надання допомоги для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
37. ВККС за сприяння Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» залучила до співпраці ТОВ «Сайметрікс-Україна» (рішення № 331/зп-24) як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Цим рішенням визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів, якими встановлено, що тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS». Інструмент «РЅYMETRICS» - це програмне забезпечення у формі SaaS (фактично комп`ютерна програма), в систему якого закладено методики оцінювання (тестування) інтелекту, що сукупно складається з запитань різних категорій (типів) та рівнів складності з варіантами відповідей, правильної відповіді на кожне запитання, кількості балів за кожну відповідь, методології підрахунку та визначення результатів. 
38. ВККС зазначає, що відповідно до листа ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 23 жовтня 2024 року тести когнітивних здібностей, використані під час кваліфікаційного оцінювання, були у 2017 році науково адаптовані для представників юридичної професії, зокрема суддів. Вибірка для стандартизації склала близько 6000 осіб, у тому числі суддів та кандидатів на посади у Верховному Суді, Вищому антикорупційному суді та Вищому суді з питань інтелектуальної власності.
39. Комісія наголошує, що залучила спеціального розробника, яким є ТОВ «Сайметрікс-Україна». Зокрема, тестування здійснювалося з використанням комп`ютерної техніки та автоматизованого інструменту «PSYMETRICS», що забезпечує об`єктивну перевірку знань, підрахунок балів та визначення результатів відповідно до затвердженої методики.
40. Не погоджується ВККС і з висновками суду про те, що автоматизований характер проведення тестування когнітивних здібностей із використанням інструменту «РЅYMETRICS» без безпосереднього втручання Комісії вказує, що ВККС фактично позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування. Вважає, що такі висновки фактично нівелюють саму природу автоматизованого, неупередженого та несуб`єктивного проведення тестування, адже відсутність ручного втручання є не недоліком, а гарантією об`єктивності, однаковості умов оцінювання для всіх кандидатів та виключення людського фактору при формуванні завдань і визначенні результатів.
41. Під час проведення тестування 16 січня 2025 року уповноважені представники не зафіксували жодних технічних несправностей, пов`язаних з роботою інформаційної системи. До Комісії не надходило повідомлень від ТОВ «Сайметрікс-Україна» щодо збоїв / несправностей у роботі зазначеної системи. У оскаржуваному рішенні вказано, що позаштатних ситуацій, які б мали значення для встановлення результатів тестування когнітивних здібностей, не встановлено. Ця інформація загальнодоступна.
42. Наголошує, що у межах цієї адміністративної справи не розглядалося питання щодо дій чи бездіяльності Комісії у частині надання відповіді за зверненням позивача від 17 січня 2025 року, оскільки предметом судового розгляду було оскаржуване рішення.
43. Комісія ухвалила рішення в межах наданих їй законом повноважень, а відтак висновки суду першої інстанції щодо законності чи протиправності, зокрема рішення № 306/зп-24 є необґрунтованими і такими, що виходять за межі предмета судового контролю в цій справі.
44. Також суд першої інстанції послався на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 червня 2025 року у справі № 990/143/25, яке не набрало законної сили.
45. Наполягає на тому, що за своєю правовою природою повноваження Комісії стосовно проведення кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді є дискреційними та виключною її компетенцією як уповноваженого органу, який на постійній основі діє у вітчизняній системі судоустрою України.
46. Суд першої інстанції не встановив факту порушення прав, свобод чи законних інтересів позивача з боку Комісії. Натомість суд фактично вийшов за межі завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, зосередившись не на перевірці правомірності оскаржуваного рішення Комісії та його впливу на права позивача, а на оцінці доцільності форми і змісту внутрішніх організаційних та нормативних документів Комісії. 
47. Отже, оскаржуване судове рішення не ґрунтується на засадах верховенства права, є незаконним, необґрунтованим та підлягає скасуванню як таке, що суперечить вимогам статті 242 КАС України.
Узагальнені доводи позиції позивача
48. Не погоджуючись із аргументами апеляційної скарги, ОСОБА_1 12 лютого 2026 року через підсистему «Електронний суд» подав до Великої Палати Верховного Суду відзив на апеляційну скаргу, у якому він просить апеляційну скаргу ВККС залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду від 19 грудня 2025 року без змін.
49. Твердження Комісії про те, що поняття «зміст тестування» та «перелік питань» не є тотожними, не відповідають правовій конструкції статті 74 Закону № 1402-VIII, оскільки відсутність обов`язку оприлюднення програми та переліку питань тестування жодним чином не звільняє відповідача від обов`язку затвердження форми та змісту тестувань (частина третя статті 74 Закону №  1402- VIII). Відповідно, перелік питань, навіть якщо не підлягав оприлюдненню, підлягав затвердженню відповідачем як складова змісту тестувань.
50.  ОСОБА_1 посилається на те, що, впроваджуючи обов`язок затвердження змісту всіх без виключення тестувань, законодавець мав на меті забезпечити якість таких тестувань, за умов присутності людського фактору під час формування завдань задля забезпечення професійності та виключення помилок. Натомість норми про відсутність обов`язку оприлюднення спрямовані на унеможливлення механічного запам`ятовування кандидатами правильних відповідей. Проте Комісія, користуючись відсутністю обов`язку оприлюднення, самоусунулась і від виконання обов`язку перевірки та затвердження змісту тестувань.
51. Частина четверта статті 74 Закону № 1402-VIII, якою виключений обов`язок оприлюднювати програму та перелік питань тестування когнітивних здібностей, була викладена у такій редакції Закону України від 20 листопада 2024 року № 4072?IX, який набрав чинності лише 11 грудня 2024 року. Відповідно, всі організаційні дії щодо проведення тестування когнітивних здібностей, крім встановлення середнього допустимого бала і визначення графіку тестування, були проведені Комісією до внесення змін у вказану норму закону.
52. Вимогами частини третьої статті 74 Закону № 1402?VIII уніфікований порядок проведення ВККС анонімних тестувань та практичних завдань у межах кваліфікаційного іспиту шляхом встановлення обов`язку Комісії щодо затвердження форми та змісту всіх без виключення тестувань, перелічених у цій норми Закону. Єдине виключення, яке встановлено на законодавчому рівні - це відсутність з 11 грудня 2024 року обов`язку ВККС оприлюднювати програму та перелік питань вказаного виду тестування. 
53. Отже, поняття «зміст тестувань» у контексті частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII потрібно трактувати як фактичне змістове наповнення тестової бази, а не тільки як визначення структури і формату тестування. Саме такий підхід був застосований ВККС у рамках цього конкурсу щодо тестової бази загальних знань у сфері права, і перелік завдань, розроблений Національною школою суддів, був підданий контролю та корегуванню з боку Комісії шляхом виключення некоректно сформульованих запитань.
54. Аналогічним чином Комісія зобов`язана була діяти і на етапі тестування когнітивних здібностей кандидатів - відповідно до прийнятого ВККС рішення від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, а саме провести пілотне тестування бібліотеки (бази) завдань, наданої розробником, за потреби залучити фахівців (осіб з відповідними знаннями та навичками у цій галузі) та затвердити відповідний зміст бібліотеки (бази) завдань, не обмежуючись лише твердженнями у довільному листі розробника, який діє на комерційній основі і взагалі не надав підтверджень власного фахового рівня. Відповідач, на думку позивача, свідомо замовчує про існування вказаного власного рішення, оскільки воно спростовує його доводи щодо тлумачення вимог закону.
55. Відповідачу також не відомі умови договірних відносин з розробником програмного інструменту - ТОВ «Сайметрікс?Україна», тобто не встановлена відповідальність цієї особи ані за якість наданого інструменту для тестування, ані за об`єктивність отриманих результатів, ані щодо забезпечення виключення людського фактору під час визначення результатів тестування.
56. Під час розгляду справи суд першої інстанції правильно встановив, що відповідач обмежився затвердженням лише декількох зразків типових питань тестування та погодив особливості його проведення. Усі інші повноваження, а саме: розроблення та формування завдань іспиту, визначення змісту тестувань та проведення самого тестування Комісія делегувала комерційному товариству без будь-якого контролю з боку Комісії. Тобто цілий етап кваліфікаційного іспиту було проведено не ВККС, а ТОВ «Сайметрікс?Україна», основним видом діяльності якого є роздрібна торгівля поза магазинами.
57. У своєму відзиві ОСОБА_1 також зазначав, що рішення Комісії про відмову в допуску позивача до наступного етапу конкурсу мало наслідком припинення його участі у зазначеному конкурсі, що в широкому розумінні повинно трактуватись як рішення про відмову йому в допуску до професії судді, яке обмежує можливості щодо кар`єрного просування у суддівському корпусі, безпосередньо зачіпає його професійну репутацію як правника та є втручанням у право на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку.
58. Наголошує, що рішення ВККС від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24 було досліджено судом у контексті спірних правовідносин з метою перевірки дотримання відповідачем процедури проведення тестування когнітивних здібностей, надання такої оцінки не може вважатись виходом за межі судового контролю, оскільки нерозривно пов`язане з підставами позову.
59. Не погоджується позивач і з іншими твердженням відповідача та зазначає, що відповідач під час розгляду справи не спростував жодного з наведених ОСОБА_1 у позовній заяві доводів щодо неправомірності проведення тестування інструментом «PSYMETRICS».
ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ В СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ
60. Ухвалою від 22 січня 2026 року Велика Палата Верховного Суду відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комісії, ухвалою від 02 квітня 2026 року призначила справу до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
61. Велика Палата Верховного Суду перевірила у межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, за наслідками чого зробила такі висновки.
Право, застосоване судом
62. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
63. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.
64. З огляду на частину першу статті 92 цього Закону ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
65. Верховна Рада України 09 грудня 2023 року схвалила Закон України № 3511?ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон № 3511-ІХ), який набрав чинності 30 грудня 2023 року.
66. Верховна Рада України 20 листопада 2024 року прийняла Закон України № 4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі - Закон № 4072-ІХ), який набрав чинності 11 грудня 2024 року.
67. Законом № 4072-ІХ пункт 57^1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII викладено в такій редакції:
«ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 3511-IX.
ВККС проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, визначеного цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 4072-ІХ».
68. Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
69. Згідно із частиною першою статті 79 Закону № 1402-VIII (тут і далі - в редакції законів № 3511-IX та № 4072-IX, чинних на час виникнення спірних правовідносин) конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.
70. ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 79^3 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 79^2 Закону № 1402-VIII).
71. Пункт 2 частини першої статті 79^2 Закону № 1402-VIII визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.
72. До повноважень Комісії входить, зокрема, проведення кваліфікаційного оцінювання (пункт 7 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII).
73. Згідно із частинами першою, другою статті 83 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.
74. Кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди (частини перша, друга статті 85 Закону № 1402-VIII).
Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, встановленому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.
75. Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, ВККС.
76. Частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
77. Відповідно до частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
78. ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті (частина четверта статті 74 Закону № 1402-VIII).
79. Порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються ВККС (частина п`ята статті 83 Закону № 1402-VIII).
80. Оскільки Комісія не мала можливості провести тестування когнітивних здібностей у зв`язку з відсутністю відповідного програмного забезпечення та бібліотеки тестових завдань, ВККС 12 червня 2024 року рішенням № 170/зп-24 затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1; далі - Вимоги до програмного забезпечення) та базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2; далі - Вимоги до розробки бібліотеки).
81. Рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (зі змінами, внесеними згідно з її рішенням від 15 липня 2024 року № 220/зп-24) затверджено Положення № 185/зп-24.
82. Пунктом 1.3.1 розділу 1 Положення № 185/зп-24 встановлено, що когнітивні здібності встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак (підпункт 1.3.1.1 пункту 1.3.1); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації (підпункт 1.3.1.2 пункту 1.3.1).
83. Згідно з пунктом 1.12 розділу 1 цього Положення одним із етапів складання іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду, а також суддями в межах процедури кваліфікаційного оцінювання є, зокрема, тестування когнітивних здібностей.
84. Пунктом 1.5 розділу 1 згаданого Положення визначено, що організаційне забезпечення діяльності Комісії щодо підготовки та проведення іспиту здійснюється працівниками структурного підрозділу секретаріату Комісії, до основних функцій якого належать такі повноваження (далі - уповноважені представники). На підставі рішення Комісії (стосовно осіб, які не є працівниками Комісії) чи наказу керівника секретаріату Комісії (стосовно працівників секретаріату Комісії) для забезпечення проведення іспиту можуть бути залучені інші особи як уповноважені представники.
85. Пунктами 2.2, 2.4 розділу 2 Положення № 185/зп-24 встановлено, що зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту. Проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
86. Програми етапів іспиту та таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту (пункт 2.5 розділу 2 Положення № 185/зп-24). 
87. З урахуванням вимог Закону № 1402-VIII та зазначеного вище Положення рішенням Комісії від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24 затверджено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей, а також опубліковано перелік типових тестових питань під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
88. Відповідно до пункту 5.4 розділу 5, пункту 8.4 розділу 8 Положення № 185/зп?24 особливості порядку проведення анонімного письмового тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді та методика його оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів будуть визначені окремим рішенням Комісії.
89. Рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 визначено кількість запитань у тестуванні з когнітивних здібностей, тривалість складання вказаного тестування, особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, а також залучено розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
90. Вказаними особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів встановлено, що тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
91. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24 було внесено зміни до рішення ВККС від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 та, зокрема, встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 IQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала.
92. У цій справі позивач оскаржив рішення, яким ВККС, зокрема, затвердила результати тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), що мало наслідком визнання його (позивача) таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, та припинення його участі у зазначеному конкурсі.
93. Основними доводами позивача, з якими погодився і суд першої інстанції, є те, що ВККС, залучивши стороннього виконавця (ТОВ «Сайметрікс-Україна») з повністю автоматизованим адаптивним алгоритмом тестування «PSYMETRICS», фактично позбавила себе можливості перевірити зміст питань, правильність відповідей і коректність підрахунку балів, а також не затвердила повного переліку тестових питань, що порушує вимогу частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження ВККС форми та змісту тестувань.
94. Суд першої інстанції дійшов висновку, що ВККС, не надавши жодних доказів, які б підтверджували достовірність результатів тестування позивача, не виконала процесуального обов`язку доказування перед судом правомірності свого рішення та не довела належними, допустимими та достовірними доказами правомірності зазначеного рішення в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , що також свідчить про те, що спірне в цій справі рішення в зазначеній частині не ґрунтується на принципах законності, прозорості, відкритості та об`єктивності, що є підставою для його скасування у відповідній частині.
95. Велика Палата Верховного Суду не може погодитися з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Щодо особливостей тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу на посади суддів апеляційних судів
96. 30 грудня 2023 року у Законі № 1402-VIII вперше з`явились вимоги щодо тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді. 
97. Для можливості незалежного подальшого проведення конкурсів на посади суддів Комісія планувала закупити ліцензію на безстрокове використання вже створеного програмного забезпечення (комп`ютерної програми), яке використовуватиметься для тестування суддів і кандидатів на посаду судді щодо рівня їх когнітивних здібностей, з можливістю зміни коду продукту у разі подальшого удосконалення або зміни алгоритму тестування, змін у законодавстві тощо. 
98. Однак відповідно до рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24 Комісія станом на дату винесення рішення не мала можливості провести тестування когнітивних здібностей у зв`язку з відсутністю як відповідного програмного забезпечення, так і бібліотеки тестових завдань. У зв`язку з необхідністю здійснення закупівель та розробки відповідних бібліотек та програмного забезпечення ВККС цим рішенням затвердила базові вимоги щодо надання таких послуг.
99. Вже 23 серпня 2024 року на електронній платформі Prozorro було оприлюднено оголошення про проведення закупівлі послуги з розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Строк виконання договору - 10 грудня 2024 року.
100. 31 серпня 2024 року відбулися відкриті торги для закупівлі «Послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», код національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 98110000-7 «Послуги підприємницьких, професійних та спеціалізованих організацій» (UA?2024?08?23?008279-а). Електронна система закупівель автоматично визначила потенційним переможцем ТОВ «ХГР Україна». 13 вересня 2024 року між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» підписано відповідний договір про надання послуг. Згідно з додатковою угодою між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» від 18 листопада 2024 року граничний термін підготовки першого набору з 240 тестових завдань визначено 18 грудня 2024 року. Перші апробації тестових завдань на отриманій бібліотеці завдань розпочалися за участі сторін договору на початку грудня 2024 року.
101. Тобто станом на 2024 рік існувала як необхідність отримання безпосередньо у розпорядження власність ВККС бібліотеки завдань та програмного забезпечення для майбутніх конкурсів, так і необхідність продовження вже існуючих, у тому числі у зв`язку з завершенням попереднього етапу конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
102.  Саме ця сукупність обставин - відсутність власного програмного забезпечення, незавершеність закупівельних процедур та необхідність безперервності конкурсу - і визначила спосіб, у який Комісія реалізувала свої дискреційні повноваження, обравши залучення зовнішнього виконавця як єдиний практично доступний варіант.
Дискреція членів екзаменаційної комісії у визначенні представника для забезпечення проведення іспиту
103. Велика Палата Верховного Суду вкотре наголошує на змісті повноважень ВККС у процедурі кваліфікаційного оцінювання, які є дискреційними.
104. Згідно з Рекомендацією № R(80)2 Комітету Міністрів Ради Європи державам?членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року як дискреційне потрібно розуміти повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
105. Дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). У контексті діяльності ВККС це означає, що Комісія має повноваження самостійно визначати критерії оцінювання в межах установленого законом порядку та обирати спосіб реалізації процедур кваліфікаційного оцінювання з дотриманням правових норм.
106. Як раніше пояснювала ВККС, процедура кваліфікаційного оцінювання, зокрема і його перший етап - складання кваліфікаційного іспиту, може розглядатися як процес еволюційний, тобто такий, що розвивається відповідно до визначених завдань, обумовлених метою його проведення, реагуючи на виклики, які виникають у практичній діяльності Комісії. Саме дискреційний та еволюційний характер цієї процедури пояснює, чому вимоги, встановлені рішенням № 170/зп-24 для майбутніх закупівель, не могли автоматично і в повному обсязі поширюватись на тестування, що проводилось у межах вже розпочатого конкурсу за відсутності власного програмного забезпечення Комісії.
107. Тестування когнітивних здібностей кандидатів як складова кваліфікаційного іспиту є етапом, на якому так само проявляються дискреційні повноваження Комісії в межах процедури кваліфікаційного оцінювання. Однак цей етап зазнав особливого розвитку протягом свого створення. 
108. Насамперед Велика Палата Верховного Суду погоджується із зауваженнями позивача про неодмінність і важливість дотримання суб`єктом владних повноважень установлених ним правил у нормативних документах, що регулюють його діяльність. Проте з огляду на пояснену Комісією мету затвердження базових вимог щодо надання таких послуг, немає підстав вважати позицію Комісії про необхідність залучення розробника для проведення тестування до завершення закупівельних процедур неправильною чи нераціональною.
109. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.
110. Комісія скористалася своїми дискреційними повноваженнями та рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24), серед іншого, залучили розробника - ТОВ «Сайметрікс?Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. 
111. Тобто Комісія, у межах своїх дискреційних повноважень, обрала спосіб реалізації процедури кваліфікаційного оцінювання, який вважала найкращим за існуючих обставин, а саме за умов відсутності власного програмного забезпечення, незавершеності закупівельних процедур та необхідності забезпечення безперервності конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
112. Відтак Комісія дотрималась існуючих правових норм, оскільки Положення № 185/зп-24 також прямо встановлює можливість ВККС залучити до виконання заходів відповідних фахівців, а для забезпечення проведення самого іспиту можуть бути залучені інші особи як уповноважені представники.
113. Суд звертає увагу, що Закон № 1402-VIII не містить заборони на залучення ВККС уповноважених представників, спеціалізованих установ чи інших осіб для організаційного, технічного або методичного забезпечення проведення кваліфікаційного іспиту, а таке залучення не є підставою для скасування рішення ВККС, оскільки саме Комісія залишалась суб`єктом владних повноважень, який визначав порядок проведення тестування, затверджував відповідні рішення, контролював процедуру проведення іспиту та приймав остаточні рішення за його результатами.
114. Залучення уповноваженого представника для технічного та організаційного забезпечення тестування не є переданням владних управлінських функцій чи дискреційних повноважень ВККС. Розроблення програмного продукту, адміністрування тестування та технічний супровід процедури не підміняють компетенцію Комісії як конституційного органу суддівського врядування та не свідчать про відмову ВККС від здійснення власних повноважень. Залучення спеціалізованого суб`єкта, який володіє необхідними технічними рішеннями та апробованими методиками оцінювання когнітивних здібностей, за умов відсутності у ВККС власного програмного забезпечення та сформованої бібліотеки тестових завдань, було об`єктивно необхідним та відповідало меті забезпечення безперервності конкурсних процедур.
115. Незгода позивача із самим фактом залучення зовнішнього виконавця не може бути достатньою підставою для висновку про протиправність дій Комісії.
116. Велика Палата Верховного Суду також вважає, що затвердження рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 іншого розробника до закінчення розробки завершеного продукту, визначеного вимогами рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів. Вимоги, затверджені рішенням № 170/зп?24, були розраховані виключно на майбутній програмний продукт, який Комісія прагнула отримати за результатами закупівельних процедур. Оскільки станом на жовтень 2024 року ці процедури не були завершені, а конкурс тривав, означені вимоги об`єктивно не могли і не повинні були застосовуватись у повному обсязі до вже проведеного тестування. Це підтверджується такими обставинами.
117. Відсутність публічного пілотного тестування, яке визначене Вимогами до розробки бібліотеки тестових завдань, затвердженими рішенням ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, не підтверджує порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту. Зазначені вимоги стосуються виключно майбутніх програмних продуктів, які Комісія прагнула отримати за результатами проведених закупівель, а отже, не можуть слугувати критерієм оцінки тестування, проведеного із залученням зовнішнього виконавця в умовах відсутності такого продукту.
118. Відсутність окремого рішення Комісії про затвердження бібліотеки питань, розробленої ТОВ «Сайметрікс-Україна» для оцінки когнітивних здібностей кандидатів, не може тлумачитись як порушення нею вимог частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження форми та змісту тестувань. Закон не встановлює єдиної обов`язкової форми, в якій Комісія має затверджувати зміст тестових завдань для проведення іспиту на перевірку когнітивних здібностей, а вибір Комісією конкретного механізму такого затвердження є проявом її дискреційних повноважень.
119. Оскільки рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 ВККС затвердила відповідного розробника та інші особливості тестування, а програмний продукт, включно з існуючими завданнями уповноваженого представника, був прийнятий і впроваджений у роботу, це свідчить про відповідність дій Комісії вимогам частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII з огляду на зазначені в цій постанові особливості тестування когнітивних здібностей. Вимога про затвердження конкретного переліку питань окремим рішенням Комісії не випливає зі змісту цієї норми. 
120. Тобто доводи позивача про те, що ВККС нібито без будь-якої перевірки залучила згадане вище Товариство як уповноваженого представника для забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей, не підтверджуються наведеними обставинами та ґрунтуються виключно на припущеннях. Сам по собі факт залучення зовнішнього виконавця не свідчить про протиправність дій Комісії, оскільки така можливість прямо встановлена Положенням № 185/зп-24 та обумовлена необхідністю якнайшвидшого спеціалізованого технічного забезпечення процедури тестування.
Щодо забезпечення прозорості і відкритості конкурсу
121. Велика Палата Верховного Суду зазначає, що ВККС відповідно до вимог Закону № 1402-VIII зобов`язана забезпечити прозорість та відкритість конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Однак поняття «прозорість та відкритість» потрібно тлумачити у взаємозв`язку з іншими нормами, що встановлюють порядок і умови проведення конкурсу.
122. Тобто прозорість та відкритість конкурсу означає, що як усі його учасники, так і громадськість має однаковий обсяг інформації, достатній для розуміння умов проведення конкурсу і методики оцінювання результатів іспиту, а також наслідків отриманих результатів.
123. Обізнаність усіх учасників конкурсу з питаннями і відповідями до проведення тестування історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. 
124. Водночас, на відміну від інших тестувань, обов`язок публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402?VIII не встановлений. Неможливість жодного з учасників конкурсу після проведення тестування когнітивних здібностей ознайомитися з основами, дистракторами і ключами щодо питань, які були згенеровані індивідуально кожному під час тестування, не можна вважати такою, що порушує принципи рівності учасників конкурсу, прозорості і відкритості проведення останнього.
125. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що надання позивачу точного переліку його запитань з правильними відповідями фактично знівелює можливість використання комісією вказаного інструменту для проведення тестування в майбутньому, порушить принцип заборони публікації завдань тестування когнітивних здібностей, що закріплений у Законі № 1402-VIII.
126.  ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками конкурсу був ознайомлений (щонайменше, об`єктивно мав таку можливість) із затвердженою таксономічною характеристикою анонімного тестування, особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей, методикою оцінювання його результатів, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, про факт залучення розробника ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування, добровільно виявив бажання брати участь у конкурсі та з`явився для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені Комісією умови.
127. Отже, Велика Палата Верховного Суду не погоджується з висновками суду першої інстанції, що ВККС порушила вимоги частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIIІ.
128. Судом також не встановлено, що відносно ОСОБА_1 . Комісія допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи щонайменше поставили його під сумнів.
Щодо конкурентної природи конкурсу 
129. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що конкурс на зайняття посади судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачем установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
130. Обставини укладення договору між ВККС та ТОВ «Сайметрікс-Україна» були відомі всім учасникам добору до початку тестування когнітивних здібностей, що не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі у ньому всіх допущених кандидатів, серед яких був позивач. 
131. Жодних зауважень щодо порушення Комісією процедур проведення конкурсу, в тому числі й щодо базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, до того як він ознайомився зі своїм результатом тестування когнітивних здібностей, а саме до 16 січня 2025 року, у позивача не було. Тобто зауваження щодо правомірності дій Комісії виникли у позивача лише після отримання незадовільного результату тестування, що свідчить про незгоду позивача саме з результатом третього етапу кваліфікаційного іспиту, а не з порядком його проведення.
132. Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. 
133. Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної конкурсної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення конкурсу.
Щодо доводів позивача про невалідність результатів тестування через несправність програмного забезпечення та комп`ютерної техніки 
134. Безпідставними є доводи позивача про некоректність роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки.
135. За змістом установлених у цій справі обставин, під час тестування 16 січня 2025 року уповноважені представники не зафіксували жодних технічних несправностей, пов`язаних з роботою інформаційної системи, до Комісії не надходило повідомлень від ТОВ «Сайметрікс-Україна» щодо збоїв чи несправностей у роботі зазначеної системи. Це узгоджується з практикою, що склалася: у випадках виникнення позаштатних ситуацій у минулому уповноважені представники належним чином повідомляли ВККС про відповідні несправності. Відтак за відсутності будь-яких таких повідомлень від розробника відсутні й підстави для сумнівів у технічній справності обладнання під час проведення тестування когнітивних здібностей.
136. У спірному рішенні ВККС від 22 січня 2025 року № 19/зп?25 Комісія зазначила, що позаштатних ситуацій, які б мали значення для встановлення результатів тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах, не встановлено. Ця інформація є загальнодоступною та опублікована на офіційному сайті Комісії. 
137. Отже, численні доводи про можливу некоректність роботи програми «PSYMETRICS» є необґрунтованими, оскільки доводи позивача в цій частині будуються виключно на припущеннях та не доведені жодними доказами.
138. Окремо Велика Палата Верховного Суду зазначає, що судовий контроль у справах щодо перевірки результатів іспиту не передбачає перевірки та переоцінки балів, отриманих конкурсантом. 
139. Доводи позивача в цій частині зводяться до суб`єктивної незгоди з виставленими йому балами, яку він пояснює технічними несправностями програми, на підтвердження існування яких доказів не надав. 
Щодо доводів про порушення права на повагу до приватного життя 
140.  ОСОБА_1 у своєму позові зазначає, що оскільки кодовані та декодовані результати проведеного тестування когнітивних здібностей можливо співставити, то публікація вказаних результатів може вплинути на його професійну діяльність, чим порушено гарантоване статтею 8 Конвенції право на повагу до приватного життя та пункт 2 частини сьомої статті 85 Закону № 1402-VIII. 
141. Оцінюючи ці доводи, Велика Палата виходить з такого. 
142. Публікація ВККС результатів етапів конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів здійснюється не в рамках доступу до суддівського досьє, а як елемент забезпечення прозорості конкурсної процедури. Посилання позивача на пункт 2 частини сьомої статті 85 Закону № 1402-VIII, що регулює режим доступу до суддівського досьє, є помилковим, оскільки ця норма не стосується порядку публічного оприлюднення результатів конкурсних випробувань.
143. Беручи участь у конкурсі, позивач діяв добровільно та усвідомлював, що результати конкурсних етапів підлягають публічному оприлюдненню як невід`ємна умова дотримання принципу прозорості кваліфікаційного іспиту, погоджувався з формою публікації кодованих та декодованих результатів тестування. За таких обставин посилання на порушення права позивача на повагу до приватного життя є необґрунтованими. 
144. У цій справі йдеться виключно про недопуск позивача до наступного етапу конкурсу, що не є остаточним запереченням його права на доступ до професії судді. Позивач не позбавлений можливості повторно взяти участь у подібному конкурсі в майбутньому, а відтак жодного істотного негативного впливу на його професійну діяльність не встановлено.
145. Отже, публікація результатів конкурсу є законною, здійснюється з метою забезпечення принципів прозорості та підзвітності конкурсних процесів, а добровільна участь позивача у конкурсі виключає можливість кваліфікувати дії ВККС як протиправне втручання у його приватне життя.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
146. Велика Палата Верховного Суду вважає, що оскаржуване рішення ВККС відповідає вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII щодо вмотивованості, ухвалене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, а також відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним статтею 2 КАС України, тому підстав для його скасування немає.
147. Натомість суд першої інстанції не надав належної оцінки обставинам справи, неправильно застосував норми матеріального права та дійшов помилкових висновків про часткове задоволення позову, що є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду за результатами його апеляційного перегляду та ухвалення нового рішення - про відмову в задоволенні позову.
148. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. 
149. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. 
150. Оскільки наведені в апеляційній скарзі ВККС доводи спростовують викладені в рішенні суду першої інстанції висновки, то апеляційна скарга Комісії підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 підлягає скасуванню з ухваленням у цій частині нового судового рішення - про відмову в задоволенні позову, а в іншій частині - залишенню без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
151.  Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
152. Проте згідно із частиною другою статті 139 цього Кодексу у разі задоволення позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
153. Оскільки Велика Палата Верховного Суду задовольнила апеляційну скаргу Комісії, яка понесла судові витрати винятково у виді судового збору за подання скарги, то сплачений нею судовий збір не підлягає стягненню з фізичної особи на користь суб`єкта владних повноважень.
Керуючись статтями 266, 308, 310, 315, 317, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України задовольнити.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року у справі № 990/67/25 в частині задоволення позову  ОСОБА_1 скасувати та ухвалити в цій частині нове, яким у задоволенні позову відмовити.
В іншій частині рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року у справі № 990/67/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий  С. О. Погрібний 
Суддя-доповідач О. В. Кривенда 
Судді:  О. О. Банасько Н. М. Мартинюк
О. В. Білоконь К. М. Пільков
О. Л. Булейко Т. Г. Стрелець
О. А. Губська О. В. Ступак
А. А. Ємець М. Ю. Тітов
В. В. Король І. В. Ткач
С. І. Кравченко В. Ю. Уркевич
Постанову оформила суддя Ступак О. В. у порядку частини третьої статті 321 КАС України.