Справа № 702/252/26
Провадження №2/702/428/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)
06 липня 2026 року м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області у складі
головуючого судді Нейло І.М.,
за участю секретаря судового засіданняПрилуцької О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Монастирище Черкаської області, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя, особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: Монастирищенський відділ державної виконавчої служби Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування арешту на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з зазначеним позовом до ОСОБА_2 в якому просила скасуват арешт на нерухоме майно яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , який був накладений 02.11.2012.
В обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що відповідно до свідоцтва № НОМЕР_1 про право приватної власності на житловий будинок від 27.02.1989 власником житлового будинку АДРЕСА_1 являється ОСОБА_3 . Відповідно до Інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, міститься запис про арешт нерухомого майна за номером обтяження 13197609 на будинок за адресою АДРЕСА_1 . Арешт накладено у виконавчому провадженні щодо ОСОБА_2 , який не володів жодним правом щодо житлового будинку по АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вона після його смерті звернулась до нотаріуса для оформлення спадкових прав, проте постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй будо відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку із наявністю заборони на відчуження майна, належного ОСОБА_3 , через накладений арешт. Наявність даного арешту на житловий будинок, порушує право позивача як спадкоємця отримати свідоцтво про право на спадщину та вільно розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, в зв`язку з чим, вона вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою суду 24.06.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін.
Ухвалою суду від 19.05.2026 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.
В судове засідання позивач та представник позивача адвокат Підчасюк В.Ю. не з`явились. Про дату час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, на адресу суду представник позивача надав заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про дату та час розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Представники третіх осіб в судове засідання не з`явились, про дату та час розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.
Представники третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог до суду не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, в зв`язку з неявкою усіх сторін в судове засідання.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно свідоцтва № НОМЕР_1 про право приватної власності на житловий будинок від 27.02.1989, яке видане на підставі виконкому Монастирищенської районної ради народних депутатів № 215 від 28.12.1988 та зареєстрованого в реєстрі за № 2391, ОСОБА_3 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 . (а.с.6).
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 02.05.2023 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9)
Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 83787120 від 06.01.2026 приватним нотаріусом Бондаренко О.І. відкрита спадкова справа № 75083068 (а.с.10).
Згідно відповіді № 32/01-16 від 29.01.2026 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , входить до складу спадкоємців померлого ОСОБА_3 (а.с.11).
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 230.01.2026, в розділі відомості з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зазначеного обтяження: арешт нерухомого майна; реєстраційний номер 13197609; зареєстровано: 02.11.2012 10:30:21 за № 13197609 реєстратором: Черкаська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, 18000. Черкаська область, вул. Університетська, 33/1, к. 307, підстава обтяження: постанова про арешт майна та оголошення заборони його відчуження, 33314113, 02.11.2012, ВДВС Монастирищенського РУЮ, головний державний виконавець Селецький С.М., об`єкт обтяження: домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , власник: ОСОБА_2 , код НОМЕР_3 . АДРЕСА_2 ; обтяжувач: Відділ державної виконавчої служби Монастирищенського районного управління юстиції, код 34323995, 19100. Черкаська область, Монастирищенський район, вул. Леніна, 117 (а.с.7).
Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності є непорушним.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).
Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).
Отже, системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.
Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України "Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.
У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.
Згідно зі ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений в його здійсненні.
Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним прав користування та розпорядження своїм майном.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною 17.07.1997 року, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ч.1,2ст. 56 ЗУ "Про виконавче провадження" арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.
У частині першій статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Таким чином, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.
Аналогічний за змістом висновок щодо застосування норм права викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року та у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2021 року у справі № 554/5912/19-ц, від 08 грудня 2022 року у справі № 331/1383/20 .
Згідно ч.1ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу та в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини, арешт накладений на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , яке належило на праві приватної власності ОСОБА_3 , та порушує право позивача оформити спадкові права після смерті її батька ОСОБА_3 та вільно розпоряджатися ним, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню, а порушене право позивача підлягає судовому захисту, так як у матеріалах справи відсутні докази про те, що на даний час існує потреба в арешті вищезазначеного майна.
Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини та враховуючи наявність накладеного арешту на майно позивача, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в іншій спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність задоволення позову.
ОСОБА_1 не були заявлені вимоги про стягнення судових витрат, тому витрати зі сплати судового збору підлягають віднесенню на рахунок позивача.
Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 81, 82, 141, 265, 280-285, 355 ЦПК України, суд 

УХВАЛИВ :

Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя, особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: Монастирищенський відділ державної виконавчої служби Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування арешту на нерухоме майно, задовольнити. 
Скасувати обтяження – арешт будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження: 13197609; зареєстровано: 02.11.2012 10:30:21 за № 13197609 реєстратором: Черкаська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, 18000. Черкаська область, вул. Університетська, 33/1, к. 307, підстава обтяження: постанова про арешт майна та оголошення заборони його відчуження, 33314113, 02.11.2012, ВДВС Монастирищенського РУЮ, головний державний виконавець Селецький С.М., об`єкт обтяження: домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , власник: ОСОБА_2 , код НОМЕР_3 . АДРЕСА_2 ; обтяжувач: Відділ державної виконавчої служби Монастирищенського районного управління юстиції, код 34323995, 19100. Черкаська область, Монастирищенський район, вул. Леніна, 117
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене учасниками справи до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації АДРЕСА_4 .
Третя особа: Монастирищенський відділ державної виконавчої служби в Уманському районі Черкаської області, код ЄДРПОУ 34323995, адреса: вул. Соборна, 117 м. Монастирище Уманський район Черкаська область, 19101.

Суддя: І.М. Нейло