Справа №295/13189/26
Категорія 305
3/295/3104/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2026 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Болейко А.П., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого у АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 

встановив:

Відповідно до протоколу серії АПР №498029 від 22.07.2026, 22.07.2026 о 09 год 50 хв, ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.
ОСОБА_1 в судове засідання 27.08.2026, як і минуле – 30.07.2026, не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. ОСОБА_1 достеменно знав про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд його Богунським районним судом м. Житомира, хоча від підпису у відповідній графі протоколу відмовився.
Суд звертає увагу, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, повинна добросовісно використовувати свої процесуальні права та обов`язки.
Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.
Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, що передбачено ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Європейський Суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Суд, виходячи з вищезазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність. Її неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, неявка ОСОБА_1 без поважних причин в судове засідання розцінюється судом як зловживання особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, своїми процесуальними правами, що є неприпустимим.
З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.
Під час судового розгляду не здобуто доказів про те, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме: виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Також, в матеріалах справи, крім пояснень ОСОБА_2 та рапорту поліції, щодо вчинення правопорушення ОСОБА_1 , інші докази відсутні. Окрім того ОСОБА_1 від дачі пояснень відмовився.
Тверджень самої потерпілої про вчинення стосовно неї правопорушення, суд вважає недостатнім для встановлення поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення його до адміністративної відповідальності за даною статтею.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.
Обов`язок щодо збирання доказі покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи викладене, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять доказів на підтвердження вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю. 
Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП, 

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 за ст. 173 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення. 
Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя: А.П. Болейко