Номер провадження 2/754/8698/26
Справа №754/6981/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
Іменем України

09 липня 2026 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - Панченко О.М.
за участю секретаря - Сарнавського М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2  про розірвання шлюбу, -
ВСТАНОВИВ:
В квітні 2026 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2  про розірвання шлюбу.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.04.2026 року визначено суддю Панченко О.М. для розгляду вказаної справи.
Після усунення позивачем недоліків ухвалою суду від 23.04.2026 року відкрито провадження по справі та призначено справу до судового розгляду.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 07.12.2007 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син ОСОБА_3 . Протягом останніх років сімейного життя відносини між ними погіршилися настільки, що фактично вони припинили шлюбні відносини. Відповідач нехтує сімейними цінностями, такими, як повага, піклування про сім`ю, формування доброзичливої, сприятливої морально-психологічної атмосфери, з ініціативи відповідача у них постійні сварки. При таких обставинах позивач вважає, що сім`я розпалась і збережена бути не може. Просить стягнути з відповідача на користь позивачки судові витрати у вигляді судового збору та 50% витрат на професійну правниичу допомогу.
Сторони в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про день та час розгляду справи, про причини неявки суду не повідомили. Від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності його та позивачки, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги  підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі з 07.12.2007 року.
Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як зазначає у позовній заяві позивач, протягом останніх років сімейного життя відносини між ними погіршилися настільки, що фактично вони припинили шлюбні відносини. Відповідач нехтує сімейними цінностями, такими, як повага, піклування про сім`ю, формування доброзичливої, сприятливої морально-психологічної атмосфери, з ініціативи відповідача у них постійні сварки. При таких обставинах позивач вважає, що сім`я розпалась і збережена бути не може.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов  підлягає задоволенню.
Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача витрат, понесених на оплату правової допомоги, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 137 Цивільно-процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Згідно із частиною 2 статті 137 Цивільно-процесуального кодексу України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Частиною 3 статті 137 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Як убачається з наданих стороною позивача та досліджених в судовому засіданні договору про надання правової допомоги від 15.04.2026 року та акту виконаних робіт №1 до договору про надання правової допомоги від 03.08.2021 року укладених АБ "Ігоря Кваші" та позивачкою ОСОБА_1 загальна вартість наданих послуг (гонорар) становить 5 000 грн. В позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача 50% витрат у розмірі 2 500 грн.
Частиною 4 статті 137 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
За викладених вище обставин та приймаючи до уваги досліджені в судовому засіданні надані позивачем письмові докази на підтвердження розміру витрат на правову допомогу, суд із врахуванням складності справи та виконаних адвокатом робіт, враховуючи те, що стороною відповідача не подано до суду клопотання про зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу із обгрунтуванням недотримання вимог щодо співмірності витрат із складністю справи, обсягом і часом виконаних робіт, приходить до висновку про задоволення позову в частині стягнення з відповідача на користь позивача суму витрат, понесених останнім на оплату правової допомоги та вважає за необхідне задовольнити їх на загальну суму 2 500 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, -
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2  про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 07.12.2007 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського РУЮ у м. Києві, актовий запис №1760, - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 064 грн. 96 коп. та 2 500 грн. в рахунок витрат на професійну правничу допомогу.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 ".
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.М. Панченко