Справа № 305/2781/26
Провадження по справі 2-а/305/29/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.09.2026. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
за участі секретаря судових засідань Шемоти М.І., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Головенко Євген Васильович до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про про адміністративне правопорушення,- 

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Головенко Євген Васильович, звернувся в суд з адміністративним позовом до о ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. 
Позовні вимоги мотивує тим, що 09 квітня 2026 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 було винесено постанову №620 про накладення адміністративного стягнення за справою про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП, згідно з якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у виді накладення штрафу у сумі 17000 гривень. Зі змісту Постанови вбачається, «23.01.2026 ОСОБА_1 не з?явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно з повісткою №6222037 від 24.12.2025, надісланої засобами поштового зв?язку, номер поштового відправлення №R067066997410, за якою йому належало з?явитися до ІНФОРМАЦІЯ_2 23.01.2026 року о 09:00 годині. Вказана повістка була йому надіслана засобами поштового зв?язку АТ «Укрпошта» та повернута відправнику оператором поштового зв?язку 21.01.2026, як - адресат відсутній за вказаною адресою, згідно з довідкою Ф. 20 від 17.01.2026. Іншу адресу місця проживання гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 не повідомив. Відповідно до п.41 Порядку призову громадян на ВС під час мобілізації, на особливий період ОСОБА_1 є належним чином повідомлений про виклик до ТЦК. Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «зі змінами» введено воєнний стан, дія якого ще триває. Своєю неявкою ОСОБА_1 порушив вимоги абз.1 ч.1 та абз.7 ч.3 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», які визначають, що громадяни зобов?язані, зокрема. з?являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці. Отже, громадянин ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене частиною 3 статті 210-1 КУпАП, а саме: порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію вчинене в особливий період. Ст.258 КУпАП встановлено, що протокол не складається у разі вчинення в ОП адмінправопорушень, передбачених ст. 210, 210-1». Копію оскаржуваної постанови йому не було направлено та він її не отримував, про що свідчить відсутність підпису у відповідній графі постанови. Копію оскаржуваної постанови позивач отримав самостійно лише 11.08.2026, після того, як його мати 11.08.2026 отримала та передала йому через мобільний месенджер фото листа на його ім?я від Рахівського відділу державної виконавчої служби з повідомленням про відкриття виконавчого провадження №81567912, шляхом входу до Автоматизованої системи виконавчого провадження, після того він встановив додаток "ДІЯ" і в ньому зміг ознайомитися з даними, необхідними для доступу до матеріалів виконавчого провадження АСВП, а саме номером виконавчого провадження та ідентифікатор провадження. Зазначає, що за адресою АДРЕСА_1 він не проживає з 06.05.2021, у зв?язку з вибуттям на постійне місце проживання до Чеської Республіки. За цією адресою проживає лише його матір, яка повідомила його про отримання нею листа від Рахівського ДВС. Раніше дізнатися про наявність оскаржуваної постанови та накладеного на нього штрафу не міг оскільки оскаржувану Постанову не отримував, як і не отримував постанову державного виконавця про відкриття провадження. Вважає вказану постанову незаконною, необгрунтованою та такою, яка винесена з грубим порушенням під час провадження у справі про адміністративне правопорушення вимог ст. ст. 33-35, 254-256, 268, 277, 277-2, 278, 280 КУпАП та такою, що підлягає скасуванню, оскільки уточнити свої облікові дані, зокрема щодо свого місця проживання, в строк 60 днів відведених законодавством на уточнення облікових даних, він не мав можливості, оскільки у 2021 році вибув на постійне місце проживання до Республіки Чехія, перед цим здавши свій військовий квиток до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оновити дані через додаток Резерв+ теж не міг, оскільки при реєстрації додаток сповіщав про помилку реєстрації. Відтак, беручи до уваги вказані вище вимоги законодавства, направлення ІНФОРМАЦІЯ_4 повістки про виклик до ТЦ на адресу АДРЕСА_1 є незаконним, оскільки ця адреса не є адресою його зареєстрованого/задекларованого місця проживання, тому отримати таку повістку він не міг, як і не міг з?явитися за викликом до ТЦК. Вважає, що в його діях відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП, відтак оскаржувана постанова відповідача підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв?язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. До даної позовної заяви слід було додати копію повістки ІНФОРМАЦІЯ_2 №6222037 від 24.12.2025, надісланої засобами поштового зв?язку, номер поштового відправлення №R067066997410, за якою йому належало з?явитися до ІНФОРМАЦІЯ_2 23.01.2026 року о 09:00 годині, докази її направлення та вручення, але такі докази у нього на день подачі позову до суду відсутні, проте представник позивача 13.08.2026, направив до ІНФОРМАЦІЯ_2 адвокатський запит з проханням надати такі докази та у разі їх отримання вони будуть наданні суду його представником - адвокатом Головенко Є.В. З огляду на викладене, просив поновити йому строк для звернення до адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №620 від 09.04.2026 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУпАП, скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 №620 від 09.04.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, а провадження у справі закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв?язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Судові витрати просить залишити за позивачем.
В судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, їх неявка відповідно до ч.3 ст.268 КАС України не перешкоджає розгляду справи.
На підставі ч.4 ст.229 КАС України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступного висновку.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 19.08.2026 було визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду.
Згідно з п.1 ч.1 ст.20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.
Постанова про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності є правовим актом індивідуальної дії (п. 3 Постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України №2 від 06.03.2008 року).
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1,2 ст.2 КАС України, передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до вимог ст.293 КУпАП і роз`яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 24.06.1988р. «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» (зі змін. та доп.), орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст.1 Закону України "Про оборону України", особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Особливий період в Україні розпочався з 17.03.2014, коли було оприлюднено Указ Президента України від 17.03.2014 №303/2014 "Про часткову мобілізацію".
Відповідно до п.1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.
Згідно з п.1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №65/2022 "Про загальну мобілізацію" в Україні оголошено загальну мобілізацію.
Надалі строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався указами Президента України, який діє на час розгляду справи.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби здійснюється на підставі Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Відповідно ч.10 ст.1 Закону України "Про військовий обов`язок та військову службу" громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані: прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до ст.22 Закону України "Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію" громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом відповідного підрозділу розвідувальних органів України), для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду.
У разі отримання повістки про виклик до територіального центру комплектування та соціальної підтримки громадянин зобов`язаний з`явитися у зазначені у ній місце та строк.
У повістці про виклик до територіального центру комплектування та соціальної підтримки зазначаються:1) прізвище, ім`я та по батькові і дата народження громадянина, якому адресована повістка; 2) найменування територіального центру комплектування та соціальної підтримки, що видав повістку; 3) мета виклику до територіального центру комплектування та соціальної підтримки; 4) місце, день і час явки за викликом; 5) підпис (електронний цифровий підпис) посадової особи, яка видала (сформувала) повістку; 6) реєстраційний номер повістки; 7) роз`яснення про наслідки неявки і про обов`язок повідомити про причини неявки.
У разі неприбуття громадянин зобов`язаний у найкоротший строк, але не пізніше трьох діб від визначених у повістці дати і часу прибуття до територіального центру комплектування та соціальної підтримки, повідомити про причини неявки шляхом безпосереднього звернення до зазначеного у повістці територіального центру комплектування та соціальної підтримки або в будь-який інший спосіб з подальшим його прибуттям у строк, що не перевищує сім календарних днів.
Відповідно до ч.1 ст.210-1 КУпАП порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Частиною 3 статті 210-1 КУпАП передбачено, що вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від двох тисяч до трьох тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Таким чином, у громадян України, у тому числі у військовозобов`язаних, яким є позивач, існує обов`язок з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці.
Невиконання цього обов`язку буде порушенням абз.1 ч.1 ст.22, та абз.7 ч.3 ст.33 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та становитиме склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП.
Згідно з наданими позивачем доказами, зокрема паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , витягу з реєстру територіальної громади від 12.08.2026 та паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2 , з 06..05.2021 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 знятий з реєстрації АДРЕСА_1 на постійне місце проживання у Чеській Республіці, 08.06.2021 взятий на постійний консульський облік у Коснульстві України в місті Брно. 
Позивач стверджує, що з 06.05.2021 він у селі Розтоки не проживає, а про наявність постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП довідався лише після відкриття виконавчого провадження, коли його мати отримала поштову кореспонденцію від Рахівського РВДВС й переслала йому фото цієї постанови телефоном у повідомленні. 
Факт неповідомлення Відповідача про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 та про розгляд адміністративних матеріалів міг би спростувати Відповідач, якби надав суду належним чином засвідчені копії матеріалів справи за постановою №620 від 09.04.2026 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 , проте такі надані суду не були, адже Відповідач відзиву на позов з відповідними доказами щодо цих обставин у визначений судом строк не подавав.
Суд зазначає, що для притягнення особи до адміністративної відповідальності за неявку до ТЦК необхідна сукупність обставин: 1) направлення повістки за адресою, повідомленою військовозобов`язаним під час оновлення даних чи адресою реєстрації військовозобов`язаного, та 2) відомості про спробу вручити таку повістку особі, що матиме наслідком або вручення повістки без подальшої явки, або не вручення з причин відмови отримати повістку, або з причин відсутності адресата за такою адресою.
У цій справі не доведено направлення повістки про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 .
Слід звернути увагу і на те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право завчасно знати про дату, час та місце розгляду справи, що є гарантією реалізації наданих статтею 268 КУпАП прав зокрема, на участь у розгляді справи, висловлення заперечень, надання пояснень і доказів, заявлення клопотань, здійснення захисту.
Розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи допускається лише за умови своєчасного повідомлення її про дату, час і місце розгляду.
У постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі №676/752/17, зазначено, що, закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, положення КУпАП містять і певні застереження, спрямовані на забезпечення належного здійснення повноважень компетентними органами, зокрема можливість розгляду справи за відсутності особи лише за наявності даних, які підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати її розгляду (ст.277-2 КУпАП) вважається виконаним, якщо особа поінформована про ці обставини у визначений строк. Обов`язок доведення цієї обставини покладається на уповноважену посадову особу.
Несвоєчасне або неповідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час і місце розгляду справи є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням установленої процедури.
Наслідком цього, є позбавлення особи прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема права бути присутньою під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 6 березня 2018 року у справі №522/20755/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі №591/2794/17, від 21 травня 2020 року у справі №286/4145/15-а, від 31 березня 2021 року у справі №676/752/17 та від 25 травня 2022 року у справі № 465/5145/16-а.
Процедурні порушення, а саме, розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату розгляду, є самостійними, безумовними підставами для скасування постанови про притягнення такої особи до відповідальності.
Така правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 30 вересня 2019 року у справі №591/2794/17, від 21 травня 2020 року у справі №286/4145/15-а, від 17 червня 2020 року у справі №712/10440/16-а, від 30 серпня 2022 року у справі №683/743/17.
Водночас, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 взагалі не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, а про наявність постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 №620 від 09.04.2026 довідався лише 11.08.2026, коли його мати отримавши листа від Рахівського ВДВС у Рахівському районі про відкриття виконавчого провадження від 22.07.2026, направила йому фото цих документів телефоном, шляхом надсилання повідомлення. Навіть, якщо й припустити, що ІНФОРМАЦІЯ_4 надсилав повістку ОСОБА_1 , яка, як вбачається з тексту оскаржуваної постанови, була повернута 21.01.2026, то також вбачається порушення ст.277-2 КУпАП, адже, як стверджується в оскаржувані постанові, ОСОБА_1 викликався до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 23.01.2026 о 09:00 годині, тобто менше, ніж за три доби до розгляду справи.
Стаття 9 Кодексу України передбачає змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Зокрема, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.
Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про не дотримання відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, зокрема - належного повідомлення, дотримання порядку розгляду справи та законності винесеної постанови, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.210 КУпАП, є грубим порушенням його права на захист, адже ОСОБА_1 був позбавлений можливості реалізувати права, передбачені ст. 268 КУпАП, зокрема бути присутнім при розгляді справи, надавати пояснення, докази та залучити захисника, що свідчить про незаконність його притягнення позивача до адміністративної відповідальності.
Недотримання відповідачем установленої законом процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності є істотним порушенням процесуальних гарантій, що саме по собі ставить під сумнів законність прийнятої постанови.
За ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
За таких обставин суд доходить висновку, що відповідач не виконав покладений на нього законом обов`язок довести правомірність оскаржуваної постанови, а тому вона є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з недоведеністю обставин, покладених в основу її винесення.
Згідно з ч.3 ст.286 Кодексу адміністративного судочинства за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:
1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;
2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);
3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;
4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
З наведених вище підстав суд вважає за необхідне задовольнити позов ОСОБА_1 та скасувати постанову №620 від 09.04.2026 і закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП.
Стаття 139 КАС України передбачає, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Стаття 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі можуть оскаржити судове рішення щодо судових витрат, якщо це стосується їхніх інтересів.
Стаття 9 Кодексу адміністративного судочинства передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.
Позивач, розпоряджаючись власними правами, просив судові витрати по справі залишити за ним.
З огляду на викладене, понесені позивачем судові витрати слід залишити за Позивачем.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 7, 245, 251, 257, 258, 268, 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 2, 6, 20, 77, 78, 90, 139, 242, 243, 244, 246, 255, 286 КАС України,-
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Головенко Євген Васильович до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про про адміністративне правопорушення - задовольнити. 
Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 №620 від 09.04.2026 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а провадження у справі закрити. 
Судові витрати залишити за Позивачем.
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН: НОМЕР_3 , мешканець, АДРЕСА_2 , Чеської Республіки.
Відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_8 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ НОМЕР_4 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття п останови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуюча: М.О. Марусяк