Справа № 533/273/26
Провадження № 2/533/312/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2026 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:
головуючої судді - Козир В.П.,
за участю:
секретаря судового засідання - Кругловецького Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

27 березня 2026 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернувся до Козельщинського районного суду Полтавської області зі позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, у якій позивач просив стягнути з відповідача на його користь суму заборгованості за кредитним договором від 20.09.2021 № 014-RO-82-106042071 у розмірі 48605,38 гривень, що складається зі:
- заборгованості за основною сумою боргу - 40748,57 гривень;
- заборгованості за відсотками - 7856,81 грн. 

Також позивач просив стягнути з відповідача понесені судові витрати, розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження, за відсутності представника позивача та, у випадку неявки в судове засідання відповідача, - ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Процесуальні дії та рішення у справі

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 08 квітня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 02 червня 2026 року (а.с. 62-63).

19 травня 2026 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву разом із клопотанням про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву. Клопотання про поновлення строку відповідач обґрунтував тим, що мав технічні труднощі з отриманням та завантаженням документів через застосунок «Дія», для підготовки належного відзиву необхідно було отримати та проаналізувати банківські виписки та інші документи щодо рахунку коштів за кредитним договором та ним здійснювався збір документів для перевірки правильності розрахунку заборгованості, заявленої позивачем, у зв`язку з чим пропуск строку не є значним та пов`язаний з об`єктивними причинами (а.с. 67, 68-69).

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 02.06.2026 у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву відмовлено, залишено відзив відповідача на позовну заяву без розгляду; відкладено судовий розгляд справи до 06.08.2026 до 10.00 години (а.с. 72).

31.07.2026 від відповідача надійшли додаткові пояснення (а.с.76-78).

У судове засідання 06.08.2026 представник позивача ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, не з`явився. У позовній заяві просив суд розгляд справи проводити за його відсутності. 

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання 06.08.2026 не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 66). У відзиві на позовну заяву та у письмових поясненнях просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Аргументи сторін

Позиція позивача (а.с. 1-8)

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20.09.2021 між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (відповідач, позичальник) укладено кредитний договір № 014-RO-82106042071 (далі - кредитний договір), підписанням якого позичальник підтвердив, що ознайомився з чинною редакцією правил та тарифів банку на ведення та обслуговування карткових рахунків фізичних осіб.

Згідно з умовами заяви-договору клієнт зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та виконати інші зобов`язання в повному обсязі у строки і на умовах, передбачених договором. Незважаючи на це, відповідач не виконав свого обов`язку та припинив повертати наданий йому кредит в строки, передбачені кредитним договором.

17.07.2025 між АТ "Райффайзен Банк" та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" (далі - позивач) укладено договір відступлення права вимоги № 114/2-78 F (далі - договір відступлення права вимоги), у відповідності до умов якого АТ "Райффайзен Банк" передає (відступає) ТОВ "ФК "ЄАПБ" за плату, а ТОВ "ФК "ЄАПБ" приймає належні АТ "Райффайзен Банк" права вимоги до боржників, вказаних у реєстрі(ах) боржників (портфель заборгованості). 

Відповідно до реєстру боржників від 17.09.2025 до договору відступлення права вимоги ТОВ "ФК "ЄАПБ" набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 48 605,38 грн, з яких: 40748,57 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 7856,81 грн - сума заборгованості за відсотками.

Позивач зазначив, що з моменту отримання права вимоги до відповідача, а саме з 17 вересня 2025 року позивачем не здійснювалося нарахування жодних штрафних санкцій. 
При нормативному обґрунтуванні позову позивач посилався на статтю статті 205, 207, 516, 525-526, 530,549, 599, 610-612, 625-626, 628, 633-634, 638-639, 641-642, 1048-1079, 1050, 1054 1056-1, 1082 Цивільного кодексу України, статті 15, 19, 58, 60, 175, 274 ЦПК України, статті 3, 11, 12 Закону України «Про електронну комерцію» та правові висновки Верховного Суду України у справі № 732/670/19 (постанова від 09 вересня 2020 року), у справі 404/502/18 (постанова від 23 березня 2020року), у справі №127/33824/19 (постанова від 07 жовтня 2020 року). 

Позиція відповідача (а.с. 67, 68-69)

Відповідач не погодився з позовними вимогами та подав відзив на позовну заяву, який ухвалою суду від 02.06.2026 залишено без розгляду.

Оскільки відзив відповідача залишено ухвалою суду від без розгляду, суд не оцінює аргументи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву.

У додаткових письмових поясненнях відповідач зазначив, що з матеріалів справи вбачається, що кредитний договір оформлювався в електронній формі через мобільний додаток АТ "Райффайзен Банк". 

Відповідно до обов`язкової правової позиції Великої Палати Верховного Суду у справі № 342/180/17 (провадження №14-131цс19), а також сталих постанов Верховного Суду у справах № 292/375/18 та № 725/1199/19, паспорт споживчого кредиту та підписання заяви-анкети не є доказом того, що сторони погодили розмір відсоткової ставки, комісій чи пені, якщо такі умови не інтегровані в текст основного, підписаного сторонами документа.

Відповідач звертав увагу суду, що позивачем не надано суду окремого, детального та підписаного ним електронним підписом графіка щомісячних платежів з фіксацією відсоткової ставки. За таких обставин, нарахування відсотків у сумі 7856, 81 грн є повністю безпідставними та незаконними, а стягненню підлягає виключно сума реального тіла кредиту.

Згідно з наданими позивачем детальним розрахунком АТ "Райффайзен Банк" у період 20.09.2021 по травень 2025 відповідачем регулярно здійснювалися добровільні платежі у розмірі 1900,00 грн, які автоматично списувалися з його рахунку. Початкова сума наданого кредиту (тіло) становила 45600,00 грн. Оскільки умови щодо відсоткової ставки та щомісячних комісій не є укладеними (відповідно до висновків ВС у справі № 342/180/17), первісний кредитор АТ "Райффайзен Банк" не мав правових підстав спрямовувати його кошти на погашення відсотків. Натомість всі внесені відповідачем платежі протягом 2021-2025 років мали зараховуватися суто в рахунок зменшення основного боргу (тіла кредиту). Списанні банком кошти на неузгодженні відсотки є безпідставно набутими у розумінні ст. 1212 ЦК України. 

ТОВ "ФК" ЄАПБ" як новий кредитор, відповідно до ст.514 ЦК України, набуває прав лише в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу прав, і не може мати більше прав, ніж мав первісний банк.

У наданому позивачем розрахунку містяться явні суперечності. Остання зафіксована банком "Аваль" заборгованість перед відступленням права вимоги становила 40079,54 грн. Проте у подальших розрахунках та позовній заяві позивач вказує вже інший вихідний та вхідний залишок - 40748,57 грн основного боргу та додатково 7856,81 грн відсотків. Жодних первинних бухгалтерських документів на підтвердження обґрунтованості походження цих додаткових нарахувань позивачем до суду не надано.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

20 вересня 2021 року між відповідачем ОСОБА_1 (за договором - клієнт) та АТ «Райффайзен Банк Аваль» (за договором - банк) укладено заяву-договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014-RO-82-106042071 (далі по тексту - кредитний договір) (а.с. 8 (на звороті) -11), яка містить електронний підпис відповідача 682818.

У п. 1.1 кредитного договору зазначено, що банк надає клієнту споживчий кредит, під яким розуміються грошові кошти, що надаються клієнту шляхом зарахування коштів кредиту на поточний рахунок клієнта з метою придбання клієнтом товарів (робіт, послуг) для задоволення власних особистих потреб, не пов`язаних з підприємницькою, незалежною професійною діяльністю або виконання обов`язків найманого працівника.

Згідно з п. 1.2 кредитного договору для надання послуги споживчого кредиту банк відкриває клієнту поточний рахунок «для виплат» (далі поточний рахунок) в гривнях на умовах згідно з пунктом 4.1 заяви-договору.

Відповідно до п.1.3 кредитного договору на умовах цієї заяви-договору з дати надання кредиту банк зобов`язаний надати клієнту кредит у сумі 45600,00 гривень (далі сума кредиту), а клієнт зобов`язаний повернути банку кредит та сплатити проценти за його користування (далі - проценти). В залежності від операційної моделі банку, надання кредиту може здійснюватися в один із таких способів: а) кредит надається шляхом зарахування коштів кредиту на поточний рахунок клієнта, зазначений у пункті 1.2 заяви-договору. Клієнт доручає банку здійснити в дату надання кредиту договірне списання коштів з поточного рахунку у визначеній підпунктом 2.1.1 пункту 2.1 заяви-договору сумі на картковий рахунок № НОМЕР_1 ; б) кредит надається шляхом зарахування коштів кредиту на картковий рахунок з наступним відображенням операції надання кредиту на картковий рахунок через поточний рахунок в дату надання кредиту (у раз його надання в операційний час) або на наступний операційний день (у разі надання кредиту після закінчення операційного часу). Для контролю за станом та рухом коштів по картковому рахунку клієнт підключається до послуги «мобільний банкінг», яка передбачає направлення клієнту sms-повідомлень про стан карткового рахунку та проведені по картковому рахунку операції на номер мобільного телефону клієнта НОМЕР_2 . Клієнт доручає банку здійснити в дату надання кредиту договірне списання коштів в розмірі, зазначеному в підпункті 2.1.3 пункту 2.1 заяви-договору, з поточного рахунку на рахунок банка № НОМЕР_3 з метою погашення кредитної заборгованості за кредитним договором № 014-RO-82-58920557 від 08.08.2020, банк є отримувачем коштів по договірному списанню.

У п. 2 кредитного договору передбачені мета, строк кредиту, проценти за кредитом та додаткові умови кредитування:

2.1.1. Придбання клієнтом товарів (робіт, послуг) для задоволення класних особистих потреб, не пов`язаних з підприємницькою, незалежною професійною діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника, в розмірі 45600,00 гривень.

2.1.3. Погашення заборгованості клієнта перед АТ «Райффайзен Банк» в розмірі 18440,58 грн за споживчим кредитом, наданим на підставі договору про надання споживчого кредиту № 014-RO-82-58920557 від 08.08.2020.

2.2. Строк кредиту - 72 місяці, з 20.09.2021 (дата надання кредиту) по визначену графіком дату останнього щомісячного ануїтетного платежу.

Відповідно до п. 2.3 кредитного договору проценти за користування кредитом процентна ставка фіксована і становить: 46,90 % річних (може бути змінена за згодою сторін шляхом укладання додаткової заяви до цієї заяви-договору або в порядку та на умовах, передбачених цією заявою договором).

У відповідності до п. 2.4 кредитного договору дата сплати щомісячного ануїтетного платежу 20 числа кожного календарного місяця згідно з графіком.

З метою виконання грошових зобов`язань за кредитом клієнт доручає банку здійснювати 15 числа кожного місяця договірне списання коштів з карткового рахунку на поточний рахунок в сумі 1902,57 гривні, яка дорівнює сумі ануїтетного платежу згідно з графіком (п. 2.4.1).

Графік, розрахунок реальної річної процентної ставки та загальний розрахунок вартості кредиту міститься в додатку № 1 до заяви-договору, які є невід`ємною частиною (п. 2.10 кредитного договору).

Згідно з п. 3.2 кредитного договору клієнт здійснює погашення кредиту та сплату процентів щомісячно ануїтетними платежами. Ануїтетний платіж включає в себе погашення частини основної суми кредиту та процентів та розраховується за формулою, визначеною підпунктом 3.5.1 пункту 3.5 статті 3 розділу 6 правил.

У відповідності до п. 3.3 кредитного договору клієнт зобов`язаний здійснювати погашення кредиту та процентів ануїтетними платежами у валюті кредиту кожного місяця, починаючи з місяця, наступного за місяцем надання кредиту, у визначену пунктом 2.4 заяви-договору дату. Якщо дата сплати ануїтетного платежу не є робочим днем, ануїтетний платіж має бути сплачений клієнтом не пізніше останнього робочого дня, що передує даті сплати ануїтетного платежу.

У визначений пунктом 3.3 заяви-договору строк клієнт має забезпечити наявність коштів на поточному рахунку для подальшого здійснення банком договірного списання коштів згідно з умовами, передбаченими пунктом 9 заяви про акцепт публічної пропозицій/угоди. Погашення заборгованості за кредитом, процентів, пені здійснюється шляхом здійснення банком договірного списання у визначеному пунктом 9 заяви про акцепт публічної пропозиції угоди порядку. У випадку об`єктивної неможливості забезпечення клієнтом достатньої суми на рахунках (арешт коштів, закриття рахунків тощо), з яких банк здійснює договірне списання коштів з метою погашення клієнтом заборгованості за кредитом, погашення клієнтом заборгованості може бути здійснене клієнтом будь-яким іншим шляхом, погодженим банком (п. 3.4 кредитного договору).

Відповідно до п. 3.7 кредитного договору передбачене пунктом 2.4.1. заяви-договору договірне списання здійснюється банком незалежно від наявності/відсутності на поточному рахунку суми коштів, достатньої для погашення заборгованості клієнта за кредитом, за наявності достатньої суми коштів на картковому рахунку клієнта. У разі недостатності чи відсутності коштів на картковому рахунку, банк не здійснює часткове списання коштів з карткового рахунку та буде повторювати спробу здійснити договірне списання з карткового рахунку до того моменту, поки картковий рахунок не поповниться на необхідну суму для повної оплати належної до списання суми коштів. У випадку внесення змін до графіку в майбутньому сторони погодили, що сума щомісячного переказу коштів з карткового рахунку на поточний рахунок визначається в розмірі щомісячного ануїтетного платежу згідно зі зміненим графіком (без внесення змін до цього пункту заяви-договору). Клієнт має право отримувати повідомлення про суми коштів, що були перераховані на поточний рахунок в результаті договірного списання коштів з карткового рахунку, на електронну адресу, звернувшись до відділення банку із відповідною письмовою заявою.

Згідно з п. 5.5 кредитного договору клієнт підтверджує, що перед підписанням заяви-договору повідомлений в письмовій формі про всі умови споживчого кредитування в АТ «Райффайзен банк» та орієнтовну загальну вартість кредиту, що підтверджується підписом клієнта про його ознайомлення з паспортом споживчого кредиту «Кредит готівкою», та не має зауважень, претензій щодо наданої інформації. Надана клієнту інформація є повною, необхідною, доступною, достовірною та своєчасною.

У кредитному договорі зазначені такі відомості про клієнта: ОСОБА_1 , персональний номер клієнта - НОМЕР_4 ; відомості про паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ; телефон: НОМЕР_2 та електронний підпис НОМЕР_6 .

20.09.2021 відповідачем підписано заяву № 014-RO-82-106042071 на приєднання до договору добровільного страхування життя № РБ1704-г від 12 червня 2020 року (індивідуальна частина), відповідно до якої: розмір страхової суми становить 45600,00 грн (а.с. 11 (на звороті) - 12). 

У паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредит готівкою», який містить підпис від імені ОСОБА_2 : визначено основні умови кредитування, які є аналогічними тим, що викладені у кредитному договорі. Дата надання інформації - 20.09.2021, інформація зберігає чинність та є актуальною до 20.10.2021 (а.с.7-8).

Графіком платежів та розрахунок сукупної вартості споживчого кредиту та реальна процентної ставки (з урахуванням вартості всіх супровідних послуг), що є додатком № 1 до кредитного договору № 014-RO-82-106042071, який містить електронний підпис ОСОБА_1 , встановлено: дата щомісячного платежу, кількість днів у розрахунковому періоді, сума платежу за розрахунковий період, погашення суми кредиту, проценти за користування кредитом, платежі за супровідні послуги, реальна річна процентна ставка та загальна вартість кредиту (а.с. 13-14).

Факт руху грошових коштів по рахунку відповідача підтверджено випискою по особовому рахунку відповідача за період з 20.09.2021 по 17.09.2025 (а.с. 17-28).

З виписки по рахунку відповідача, наданої позивачем, вбачається, що відповідач 20.09.2021 отримав кредит у сумі 45600,00 та здійснював платежі на погашення заборгованості за кредитом, сплачував проценти за користування кредитом.

Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитним договором станом на 17.09.2025 (а.с. 15-16), виконаного первісним кредитором АТ «Райффайзен Банк», у зв`язку з невиконанням відповідачем грошового зобов`язання утворилась заборгованість у загальній сумі 48605,38 грн, яка складається зі: заборгованість за кредитом - 40748,57 грн (в тому числі прострочена заборгованість за кредитом 2135,09 грн); заборгованість за процентами - 7856,81 грн (в тому числі прострочена заборгованість за процентами 6390,75 грн).

З цього ж розрахунку заборгованості вбачається, що нарахування процентів за користування кредитом відбувалися за 47 місяців та 29 днів з розрахунку 46,90 % річних.

17.07.2025 між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк » (первісний кредитор) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (новий кредитор) укладено договір відступлення права вимоги № 114/2-78F (а.с. 32-36).

У р. 1 договору відступлення права вимоги міститься визначення термінів, що вживаються у договорі, зокрема:
«дата відступлення прав вимоги» - дата підписання сторонами відповідного реєстру боржників, з якої до нового кредитора переходять відповідні права вимоги. Зазначена дата не може передувати даті повного виконання новим кредитором обов`язку сплатити первісному кредитору вартості прав вимоги щодо відповідного реєстру боржників у порядку, передбаченому п. 3.3 цього договору;
«реєстр боржників» - письмовий перелік, що містить імена, прізвища та по батькові. Найменування боржників, контактні дані боржників, реквізити кредитних договорів, дату відступлення прав вимоги, вартість прав вимоги (одинична ціна), відомості про статус справи, перелік за формою згідно з додатком № 3 до цього договору;
«документація» - це, якщо кредитний договір укладений в електронній формі (щодо ON-LINE кредитів):
1) кредитний договір заява-договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «кредит готівкою» з додатками (копія електронного документу на папері); 
2) паспорт споживчого кредиту за програмою кредитування «кредит готівкою» (копія електронного документу на папері);
3) заява на приєднання до договору добровільного страхування життя (копія електронного документу на папері);
4) виписка по рахунку (підтвердження видачі кредиту);
5) розширена виписка по рахунку (рух грошових коштів з дати видачі кредиту);
6) розрахунок заборгованості;
7) копії паспортів, довідок про присвоєння індивідуального податкового номеру боржників; 
10) інші документи, що надаються за згодою сторін. Перелік документів, які передаються первісним кредитором новому кредитору у зв`язку з відступленням прав вимоги, зазначається в акті прийому-передачі за формою згідно з додатком № 4 договору.

Відповідно до п. 2.1 договору відступлення права вимоги на умовах, встановлених цим договором та відповідно до ст. 512-519 Цивільного кодексу України, первісний кредитор передає (відступає) новому кредиторові за плату належні йому права вимоги, а новий кредитор приймає належні первісному кредитору права вимоги до боржників, вказаних у реєстрах боржників. 

Згідно з п. 2.2 договору відступлення права вимоги за цим договором здійснюється відступлення права вимоги щодо портфелей заборгованості, сформованих первісним кредитором за власним рішенням та визначеною ним періодичністю у відповідності до критеріїв, визначених у додатку 1 до договору.

Відповідно до п. 2.4 договору відступлення внаслідок передачі (відступлення) права вимоги за цим договором, новий кредитор замінює первісного кредитора у кредитних договорах, що входять до портфеля заборгованості і відповідно вказані у реєстрі(ах) боржників, та набуває прав грошових вимог первісного кредитора, включаючи право вимагати від боржників належного виконання всіх грошових та інших зобов`язань за кредитними договорами у відповідності до чинного законодавства України. Сторони погодили, що кожен наступний реєстр боржників доповнює, а не змінює попередній. Права вимоги переходять до нового кредитора в повному обсязі, безвідзивно та без можливості зворотного викупу.

Згідно з п 2.5 договору відступлення новий кредитор має право здійснити наступне відступлення прав вимог без згоди первісного кредитора.

У відповідності до п. 2.7 договору відступлення прав вимоги за договором здійснюється без згоди боржників за кредитними договорами та/або поручителів за договорами забезпечення.

Відповідно до п. 3.1 договору відступлення права вимоги загальна вартість прав вимоги за договором (ціна договору) складається із сукупності одиничних цін, що вказані у всіх підписаних сторонами реєстрах боржників.

Відповідно до п. 5.1 договору відступлення не пізніше 180 календарних днів з дати відступлення зазначених у відповідному реєстрі боржників прав вимоги за кредитними договорами та відступлення прав за договорами забезпечення, первісний кредитор передає, а новий кредитор зобов`язаний прийняти документацію, про що складається акт приймання-передачі за формою згідно з додатком № 4 до договору… При передачі первісним кредитором новому кредитору копій електронних документів на папері, що входять до документації (кредитних договорів тощо) та/або додатків і змін до них, такі копії мають бути засвідчені первісним кредитором відповідно до вимог п. 5.26 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації «Вимога до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 01.07.2020 № 144). Сторони визнають належним та допустимим підтвердженням наявності у первісного кредитора прав вимоги засвідчені первісним кредитором копії електронних документів на папері, що входять до документації (кредитних договорів тощо) та передаються первісним кредитором новому кредитору згідно з цим договором.

16 березня 2026 року між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» (первісний кредитор) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено додаткову угоду № 8 до договору відступлення права вимоги від 17.07.2025 № 114/2-78F про таке: у зв`язку із технічними помилками, що були допущені в реєстрах боржників 17.09.2025, 18.09.2025, 19.09.2025 при відступленні прав вимоги за кредитами згідно з договором, сторони вирішили внести зміни (уточнення) до реєстрів боржників від 17.09.2025, 18.09.2025, 19.09.2025 (додатки до договору), виклавши їх у редакції, наведеній у додатках 1,2,3 до додаткової угоди № 8 від 16.03.2026 до договору відступлення права вимоги №114/2-78 F від 17.07.2025. 

З копії платіжної інструкції від 17.09.2025 № 109 вбачається, що ТОВ «ФК «ЄАПБ» сплатило грошові кошти АТ «Райффайзен Банк» у сумі 4765182,14 грн відповідно до договору відступлення права вимоги № 114/2-78F від 17.07.2025 (а.с. 38).

Відповідно до витягу з реєстру боржників у редакції додатку № 1 до додаткової угоди № 8 від 16.03.2026 до договору відступлення права вимоги № 114/2-78F від 17.07.2025 ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло право грошової вимоги до відповідача ОСОБА_1 у загальній сумі 48605,38 грн, з яких: сума заборгованості за основною сумою кредиту - 40748,57 грн, сума заборгованості за процентами - 7856,81 грн (а.с. 39).

Застосовані судом норми права 

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України (станом на дату укладення договору) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.  Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.  Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

У статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частина 1 ст. 599 ЦК України передбачає, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (610 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно зі ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріальне посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.

Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Відповідно до ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі ч. 3 ст. 1049 ЦК України позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України).

Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором (ч. 1 ст. 1056-1 ЦКУ).

Організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-комунікаційних систем, права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції врегульовано Законом України «Про електронну комерцію».

Так, ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» встановлено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:
електронного підпису відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину;
електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом;
аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Частиною 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.

Згідно зі ч. 13 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України.

Верховний Суд у постановах від 23.03.2020 (справа № 404/502/18), від 09.09.2020 (справа № 732/670/19) дійшов такого висновку:
«Не кожна електронна правова угода вимагає створення окремого електронного договору у вигляді окремого електронного документа. Електронний договір можна укласти в спрощеній формі, а можна класично - у вигляді окремого документа.
Договір в спрощеній формі шляхом обміну, наприклад, електронними листами та іншими засобами електронної комунікації, або договір, який укладається шляхом приєднання до нього можна підписати з використанням:
Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору.
Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом.
При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення.
Будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України).
Однак важливо, щоб електронний договір включав всі істотні умови для відповідного виду договору, інакше він може бути визнаний неукладеним або недійсним, у зв`язку з недодержанням письмової форми в силу прямої вказівки закону.
В силу частини першої статті 638 ЦК України договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Однак важливо розуміти в якому конкретному випадку потрібно створювати електронний договір у вигляді окремого електронного документа, а коли досить висловити свою волю за допомогою засобів електронної комунікації.
Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі.
Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом.»

Пунктом 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України встановлено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦКУ).

Заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням (ст. 516 ЦК України).

Відповідно до ст. 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні.

За ст. 518 ЦК України боржник має право висувати проти вимоги нового кредитора у зобов`язанні заперечення, які він мав проти первісного кредитора на момент одержання письмового повідомлення про заміну кредитора. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, він має право висунути проти вимоги нового кредитора заперечення, які він мав проти первісного кредитора на момент пред`явлення йому вимоги новим кредитором або, якщо боржник виконав свій обов`язок до пред`явлення йому вимоги новим кредитором, - на момент його виконання.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України).

Висновки суду та мотиви прийнятого рішення

З матеріалів справи вбачається, що 20 вересня 2021 року між відповідачем ОСОБА_1 та первісним кредитором АТ «Райффайзен Банк» укладено договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014-RO-82-106042071 у формі заяви, відповідно до умов якого АТ «Райффайзен Банк» надало відповідачу у користування грошові кошти у сумі 45600,00 грн на строк 72 місяці.

Договір було укладено в електронній формі, що згідно зі ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» за правовими наслідками прирівнюється до укладення договору у письмовій формі.

Факт укладення такого договору належним чином підтверджено доказами, наданими позивачем.

Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі.

Договір, укладений між сторонами в електронній формі, має силу договору, який укладений в письмовій формі та підписаний сторонами, які узгодили всі умови, так як без проходження реєстрації та отримання одноразового ідентифікатора (коду, що відповідно до домовленості є електронним підписом позичальника, який використовується ним як аналог власноручного підпису) договір між відповідачем та первісним позикодавцем не було б укладено.

Так, підписання договору відповідачем підтверджується змістом договору та додатків до нього, які містять усю необхідну для ідентифікації особи інформацію, а саме: прізвище, ім`я, по батькові відповідача; податковий номер відповідача, номер паспорта, номер телефону.

Відповідач факт укладення кредитного договору та факт отримання кредиту не заперечив.

Доказів підписання договору від імені відповідача іншими (третіми) особами, у тому числі через вчинення шахрайських дій, відповідачем суду не надано, доказів звернення з даного факту до правоохоронних органів також не надано.

Отже, суд уважає, що позивачем доведено належними та достатніми доказами факт укладення договору саме відповідачем.

Також суд уважає доведеним позивачем та не спростованим відповідачем факт видачі первісним кредитором кредиту у сумі 45600,00 грн. 

З виписки за договором та з розрахунку заборгованості, наданих позивачем, вбачається, що відповідач отримав кредит та певний час здійснював платежі на погашення заборгованості. Проте у повному обсязі кредит не повернув.

Відповідно до п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Національного банку України від 04.07.2018 № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Також виписка банку згідно з Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Міністерством юстиції України від 12.04.2012 № 578/5, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.04.2012 за № 571/20884, має статус первинного документу, а отже є належним та допустимим доказом по справі.

Такі висновки суду відповідають правовим висновкам Верховного суду у справі № 200/5647/18 (постанова від 16.09.2020) та у справі № 760/7792/14-ц (постанова від 28.10.2020).

Суд, здійснивши перевірку розрахунку заборгованості за кредитом, арифметичних чи логічних помилок та неузгодженостей не виявив. 

Проценти нараховані позивачем у межах строку кредитування, встановленого договором (п. 2.2 кредитного договору), та за ставкою, визначеною умовами кредитного договору - 46,90 % (п. 2.3 кредитного договору).

Відповідач наведене у позовній заяві не спростував, своїм правом на подання до суду контррозрахунку заборгованості не скористався, доказів сплати заборгованості за кредитним договором первісному кредитору чи позивачеві як новому кредитору, або належних доказів на спростування отримання кредиту - до суду не надав. 

Посилання відповідача та правові позиції Верховного суду є безпідставними. Так, у справі № 342/180/17, на яку посилався відповідач, Велика Палата Верховного суду у постанові від 03.07.2019 зробила висновок, за яким неможливо застосувати до вказаних у справі правовідносин правила ч. 1 ст. 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин (18 лютого 2011 року) до моменту звернення до суду із вказаним позовом (20 лютого 2017 року), тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову.

Разом з тим, у даній справі всі істотні умови кредитування викладені безпосередньо у кредитному договорі, підписаному електронним підписом відповідача.

Справа № 292/375/18 (на яку також посилався відповідач) - є справою про адміністративні правопорушення та ніколи Верховним Судом не розглядалася.

Справа № 725/1199/19 (на висновки Верховного суду у якій також посилався відповідач) - є кримінальною справою та висновки у ній не підлягають застосуванню у даній справі.

Що стосується доводів відповідача про ненадання позивачем окремого детального підписаного відповідачем графіку щомісячних платежів з фіксацією відсоткової ставки, то такі твердження не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи. Так у матеріалах справи міститься графік платежів (а.с. 13-14), який підписаний у той самий спосіб, що і договір, є додатком до договору та його невід`ємною частиною. Графік підписано електронним підписом від імені відповідача: 682818 (№ телефону НОМЕР_2 , позначка АЦСК 20.09.2021, 19:20) (а.с. 14). Крім того, розмір процентної ставки (46,9 %), дату сплати щомісячного ануїтетного платежу (20 числа кожного місяця) та розмір щомісячного ануїтетного платежу (1902,57 грн) визначено безпосередньо у додатку до заяви про акцепт публічної пропозиції (п. 2.3, 2.4, 2.4.1).

Тож суд відхиляє доводи відповідача про безпідставність та незаконність нарахування йому процентів за користування кредитом у розмірі 7856,81 грн.

Суд погоджується з доводами позивача про наявність у відповідача заборгованості за кредитним договором у розмірі 48605,38 грн. 

Доводи відповідача про те, що за розрахунком заборгованість за договором перед відступленням права вимоги становила 40079,54 грн і не могла бути збільшена позивачем також є непереконливим, адже з дослідженого судом розрахунку заборгованості, що міститься у матеріалах справи, встановлено, що станом на 17.09.2025 залишок заборгованості по кредиту становив - 40748,57 грн та залишок за процентами - 7856,81 грн (а.с. 16). Позивач набув право грошової вимоги за кредитним договором саме у такому обсязі та у подальшому не здійснював жодних дронарахувань.

ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло право грошової вимоги до відповідача на підставі договору про відступлення права вимоги, який відповідачем не оспорювався. Такий договір є дійсним.

Отже, позивач ТОВ «ФК «ЄАПБ» станом на дату розгляду справи в суді є кредитором по відношенню до відповідача має законне право вимоги до відповідача, що ґрунтується на договорі.

Позивачем надано всі необхідні докази на підтвердження набуття ним права вимоги за спірним кредитним договором, а саме копію договору відступлення права вимоги з урахуванням внесених змін (а.с. 32-37), копію платіжної інструкції про сплату за відступлене право вимоги (а.с. 38); витяг з реєстру боржників (а.с. 39) тощо. Такі докази підписані, а їх копії завірені належним чином. Витяг з реєстру боржників містить підписи сторін договору відступлення права вимоги та належним чином завірений електронним підписом представника позивача, що подавав позовну заяву з додатками через Електронний суд. Саме підписання сторонами договору відступлення відповідного реєстру боржників є підтвердженням переходу права вимоги від первісного кредитора до нового (позивача) за умовами договору.

Відсутність акту приймання-передачі документації, як додатку до договору, не спростовує наявність у позивача як нового кредитора такої документації, копія якої (кредитного договору, виписки за рахунком, розрахунку заборгованості тощо), надана позивачем разом з позовною заявою. Факт отримання такої документації позивачем у рамках договору відступлення права вимоги підтверджується наявністю у позивача такої документації. Джерело походження такої документації не викликає жодного сумніву у суду. Відсутність акту приймання-передачі документації за договором про відступлення права вимоги жодним чином не звільняє відповідача від обов`язку повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом. 

Ураховуючи викладене, суд позовні вимоги позивача задовольняє повністю та стягує з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у розмірі 48605 гривень 38 копійок (40748 гривень 57 коп. - заборгованість за основною сумою боргу; 7856 гривень 81 коп. - заборгованість за процентами за користування кредитом), оскільки уважає їх обґрунтованими, підставними та доведеними доказами, що містяться у матеріалах справи. 

Розподіл судових витрат

Згідно зі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Матеріалами справи підтверджено сплату позивачем при зверненні до суду судового збору у сумі 2662,40 грн (а.с. 1,2).

З урахуванням того, що позов позивача підлягає задоволенню, суд на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України приходить до висновку про стягнення судових витрат у вигляді судового збору з відповідача на користь позивача у сумі 2662,40 грн.

Керуючись статтями 12, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, нормами матеріального права та висновками Верховного Суду, наведеними у мотивувальній частині рішення, суд 

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити повністю.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором від 20.09.2021 № 014-RO-82-106042071 у розмірі 48605 гривень 38 копійок, у тому числі: 40748 гривень 57 коп. - заборгованість за основною сумою боргу; 7856 гривень 81 коп. - заборгованість за процентами за користування кредитом.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» судовий збір у сумі 2662 гривень 40 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання через Козельщинський районний суд Полтавської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (місцезнаходження: вул. Лісова, буд. 2, місто Бровари, Київська область, 07400; ідентифікаційний код юридичної особи: 35625014; адреса електронної пошти: 35625014eapab@mail.gov.ua; тел.: 0671749102, 0675393863).

Відповідач:  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ).

Повне рішення складено та підписано суддею 06.08.2026.

Суддя В.П. Козир