ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2026 року	м. Львів	Справа № 140/4422/24 пров. № А/857/22645/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Носа С.П., 
суддів Кухтея Р.В., Гуляка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2024 року у справі № 140/4422/24 за адміністративним позовом Департаменту патрульної поліції до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача адвокат Щербяк Назарій Віталійович про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,-

суддя у І інстанції Димарчук Т.М.,
час ухвалення рішення не зазначено,
місце ухвалення рішення м. Луцьк,
дата складення повного тексту рішення не зазначено,

ВСТАНОВИВ:

Департамент патрульної поліції Національної поліції України в особі відокремленого структурного підрозділу Управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції (далі – позивач) звернувся в суд з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області (далі – КДКА Волинської області, відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , третя особа) про скасування рішення №197/24 від 29.02.2024 та зобов`язання постановити нове рішення, яким притягнути до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , шляхом зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем було подано скаргу на дії адвоката ОСОБА_1 . Однак, рішенням Дисциплінарної палати КДКА Волинської області від 29.02.2024 №197/24 дисциплінарне провадження стосовно дій адвоката ОСОБА_1 було закрито. З оскаржуваним рішенням позивач не погоджується та вважає його необґрунтованим, оскільки у ньому не зазначено підстав щодо не притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Крім того, відповідачем не досліджено докази, які долучались до скарги, а саме відеозаписи з бодікамер поліцейських від 07.04.2023, оскільки такі не описані в оскаржуваному рішенні, а тому Дисциплінарною комісією КДКА Волинської області не надано правомірної оцінки діям ОСОБА_1 , які описані в скарзі та відображені на відеозаписах з бодікамер працівників патрульної поліції по події від 07.04.2023.
Зокрема позивач вказує, що адвокат ОСОБА_1 , зловживаючи процесуальним статусом адвоката, в порушення вимог Правил та Присяги адвоката, перешкоджав службовій діяльності поліцейських, проявляв неповагу та зверхнє ставлення до них, при виконанні доручень клієнта використовував незаконні та неетичні засоби для зриву процедури проведення медичного огляду з метою виявлення стану наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, з метою уникнення можливого складення відносно клієнта протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП. У свою чергу, здійснення вищевказаної протиправної діяльності адвоката ОСОБА_1 є проявом зухвалого ігнорування вимог законодавства України, а тому, на думку позивача, існують підстави для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2024 року в позові було відмовлено повністю.
Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову. 
На обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що адвокат зобов`язаний діяти в межах наданих йому клієнтом повноважень, однак адвокат Щербяк Н.В. не підтвердив повноваження надавати правову допомогу ОСОБА_2 . Апелянт вважає, що відповідач не дослідив надані відеозаписи з бодікамер поліцейських під час прийняття оскаржуваного рішення. На думку апелянта, повноваження суду на скасування рішення регіонального КДКА і прийняття нового рішення направлена саме на виправлення помилок, яких могла припуститись регіональна КДКА.
Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 23.08.2023 начальник управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції звернувся до КДКА Волинської області зі скаргою на протиправні дії адвоката Щербяка Н.В., в якій просив провести перевірку за викладеними фактами та притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності шляхом зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік. 
У скарзі вказав, що 07.04.2023 о 21 год 14 хв екіпажем патрульної поліції було зупинено транспортний засіб, яким керував ОСОБА_2 за порушення правил дорожнього руху (автомобіль рухався з технічними несправностями (побитим плафоном), а також при здійсненні повороту не увімкнув світловий покажчик повороту при зміні напрямку руху. Крім того, у водія ОСОБА_2 було виявлено ознаки наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу ти швидкість реакції. У зв`язку з наведеним, останньому було запропоновано проїхати в медичний заклад для встановлення наявності чи відсутності у ОСОБА_2 сп`яніння. По приїзду до медичного закладу на місці був присутній адвокат Щербяк Н.В., який заявив, що представляє інтереси ОСОБА_2 , однак документів, що посвідчують повноваження надавати правову допомогу ОСОБА_2 поліцейським не надав. Не підтвердивши в установленому законодавством порядку повноваження надавати правову допомогу ОСОБА_2 , адвокат ОСОБА_1 почав брати активну участь у спілкуванні з поліцейськими. Під час спілкування з поліцейськими адвокат ОСОБА_1 мав явні ознаки перебування у стані сп`яніння. Так, адвокат Щербяк Н.В. наполягав на тому, щоб медичний огляд з метою виявлення стану наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції був проведений не лікарем, а поліцейським за допомогою алкотестеру “Драгер”. Поліцейський неодноразово інформував адвоката, що огляд на визначення стану наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу ти швидкість реакції, може бути проведений виключно лікарем. У подальшому адвокат Щербяк Н.В. зазначив, що ОСОБА_2 не буде проходити огляд на визначення стану наркотичного чи іншого сп`яніння та заштовхнув ОСОБА_2 до автомобіля на якому приїхав до медичного закладу та особисто блокував доступ поліцейським до дверей, де знаходився ОСОБА_2 . На вимоги поліцейських припинити вчинення протиправних дій, адвокат не реагував. Адвокат ОСОБА_1 заявив, що автомобіль в якому перебуває ОСОБА_2 є транспортним засобом адвоката, а тому подальше спілкування поліцейських з ОСОБА_2 є неможливим. Більше того, адвокат заявив, що поліцейські перешкоджають здійсненню ним професійної адвокатської діяльності. Також адвокат намагався вивезти ОСОБА_2 з території медичного закладу. В подальшому, з метою забезпечення можливості проведення медичного огляду ОСОБА_2 , щодо останнього було застосоване адміністративне затримання та складено протокол про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП. Відтак, ОСОБА_1 , зловживаючи процесуальним статусом адвоката, в порушення вимог Правил та Присяги адвоката, перешкоджав службовій діяльності поліцейських, проявляв неповагу та зверхнє ставлення до них, при виконанні доручень клієнта використовував незаконні та неетичні засоби для зриву процедури проведення медичного огляду з метою виявлення стану наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, з метою уникнення можливого складення відносно клієнта протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП. Своєю поведінкою адвокат порушив беззаперечний обов`язок підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов`язки адвоката, дотримуватися етичних принципів і правил поведінки адвоката, не вчиняти дій, що порочать та підривають авторитет адвокатури. Здійснення вказаної протиправної діяльності адвоката ОСОБА_1 є проявом зухвалого ігнорування вимог законодавства України, а тому є усі підстави для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.
27.09.2023 адвокатом ОСОБА_1 члену дисциплінарної палати КДКА Волинської області були подані пояснення, у яких останній повідомив про події, які мали місце 07.04.2023. Крім того, ОСОБА_1 зазначив, що працівниками поліції було завдано йому тілесних ушкоджень, на підтвердження чого були додані відповідні медичні документи, а саме: довідка з травмпункту КП “Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади” №2398 від 08.04.2023; висновок спеціаліста №172 від 10.04.2023. Також адвокат повідомив про те, що 13.04.2023 він звернувся із заявою про вчинення відносно нього кримінальних правопорушень до Офісу Генерального прокурора та ТУ ДБР розташованого у м. Львові. По даному факту працівниками ДБР у м. Львові було відкрито кримінальне провадження №42023030000000044 від 25.04.2023 за фактом вчинення відносно ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 365 Кримінального кодексу України.
За результатами розгляду скарги начальника управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції майора поліції Дмитра Мокича рішенням КДКА Волинської області від 30.11.2023 №194/23 стосовно дій адвоката ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження.
29.02.2024 дисциплінарна палата КДКА Волинської області прийняла рішення №197/24, яким закрила дисциплінарне провадження у справі за скаргою начальника управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції майора поліції Дмитра Мокича стосовно дій адвоката Щербяка Н.В.
Частиною 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частини 2 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно з приписами частини 3 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).
За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Статтею 2 Закону №5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Стаття 21 Закону №5076-VI зобов`язує адвоката під час здійснення адвокатської діяльності дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Нормами статті 33 Закону №5076-VI передбачена можливість притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. 
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно з статтею 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.
Статтею 35 Закону №5076-VI встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку (частина друга статті 35 Закону №5076-VI).
Статтею 36 Закону №5076-VI передбачено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Відповідно до статті 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Згідно з приписами статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до статті 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Статтею 40 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Згідно з статтею 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Статтею 42 Закону №5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
З наведеного слідує, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути обґрунтовані та мотивовані. У випадку незгоди з такими рішеннями заявник або адвокат можуть оскаржити їх до вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка за наслідками розгляду скарг може, окрім іншого, залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури - без змін.
Предметом спору у цій справі є правомірність винесення відповідачем рішення від 29.02.2024 №197/24 про закриття дисциплінарного провадження за скаргою начальника управління патрульної поліції Волинської області Департаменту патрульної поліції майора поліції Дмитра Мокича на дії адвоката Щербяка Н.В.
У постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 10.06.2021 у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 від 11 березня 1980 року).
Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.
Відтак, вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, а саме Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. А тому, встановлення складу дисциплінарного проступку, як і наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є дискреційними повноваженнями відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Отже, жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №440/1376/19, від 12.10.2021 у справі №820/4155/18 і у справі №820/4158/18, від 23.12.2021 у справі №826/13972/18, від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21.
У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Ці та наведені вище висновки висловлені Верховним Судом також у постановах від 28.06.2023 у справі №640/20223/20 та від 14.09.2023 у справі №240/44051/21.
Таким чином можна дійти висновків, що в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведеної правової позиції Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою Комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення “грубості” дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
А тому, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати КДКА Волинської області суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності/недостатності.
Апелянт стверджує, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, оскільки у ньому не зазначено підстав щодо не притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Крім того, відповідачем не досліджено докази, які долучались до скарги, а саме відеозаписи з бодікамер поліцейських від 07.04.2023, оскільки такі не описані в оскаржуваному рішенні, а тому Дисциплінарною комісією КДКА Волинської області не надано правомірної оцінки діям ОСОБА_1 , які описані в скарзі та відображені на відеозаписах з бодікамер працівників патрульної поліції по події від 07.04.2023.
З приводу тверджень апелянта про відсутність в оскаржуваному рішенні підстав щодо не притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, то підставою не притягнення адвоката ОСОБА_1 до відповідальності є відсутність в його діях дисциплінарного проступку. Що стосується тверджень апелянта про не дослідження відповідачем доказів, які долучались до скарги, то такі базуються виключно на припущеннях позивача не підтверджених жодними належними доказами. 
Щодо доводів апелянта про зловживання адвокатом ОСОБА_1 процесуальним статусом адвоката, перешкоджання службовій діяльності поліцейських, проявів неповаги та зверхнього ставлення до них тощо, то повноваженнями вирішувати питання про наявність чи відсутність вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку Законом наділена саме Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, і це є її дискреційними повноваженнями, тобто виключною компетенцію органів адвокатського самоврядування. Суд при оскарженні рішення КДКА, прийнятого у дисциплінарній справі за наслідками розгляду скарги, при вирішенні питання стосовно правомірності такого рішення перевіряє чи прийнято воно у спосіб, в порядку, визначеному Законом та чи уповноваженим на це органом, при цьому, не втручаючись у дискреційні повноваження відповідача.
Апелянтом не вказано на допущення КДКА Волинської області порушень процедури прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, не наведено процесуальних норм, які, на його думку, було порушено відповідачем. 
Отже, встановлення ознак дисциплінарного проступку, а також наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної КДКА регіону та ВКДКА як органу адвокатського самоврядування.
За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що рішення суду першої інстанції, яким відмовлено в задоволенні позову, законне та обґрунтоване, а тому відсутні підстави для його зміни чи скасування.
Згідно статі 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення.
Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2024 року у справі № 140/4422/24 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	В. В. Гуляк