П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
^————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2026 р. | м. Одеса | Справа № 420/39241/25
Перша інстанція: суддя Кузьменко Н.А.
Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі: 
Головуючого: Градовського Ю.М.
суддів: Єщенка О.В.,
Казанчук Г.П.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2026р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «Херсонобленерго» та Міністерство енергетики України, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язати вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И Л А:
У листопаді 2025р. ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ГУ ПФУ в Херсонській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: АТ «Херсонобленерго» та Міністерство енергетики України, у якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії російської федерації проти України ОСОБА_1 від 31.10.2025р. №14038/03-16.
- зобов`язати відповідача призначити одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю на підставі ст.2 Закону №2980 і виплатити різницю між сумою, визначеною Законом №2980, та фактично отриманою сумою, визначеною Законом №1105, у розмірі 732 000грн..
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що у жовтні 2025р. вона звернулась із заявою до органу ПФУ про призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії російської федерації проти України відповідно до ЗУ «Про одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України», у зв`язку зі смертю чоловіка ОСОБА_2 ..
Рішенням від 31.10.2025р. за №14038/03-16 ГУ ПФУ в Херсонській області, відмовило у призначенні і виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії російської федерації проти України.
Позивачка, вважаючи вказане вище рішення протиправним, звернулась до суду з цим позовом.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2026р. адміністративний позов задоволено. 
Визнано протиправним та скасовано Рішення про відмову у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України ОСОБА_1 від 31.10.2025р. №14038/03-16.
Зобов`язано ГУ ПФУ в Херсонській області призначити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю на підставі ст.2 Закону №2980 і виплатити різницю між сумою, визначеною Законом №2980, та фактично отриманою сумою, визначеною Законом №1105.
Стягнуто з ГУ ПФУ в Херсонської області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,2грн..
В апеляційній скарзі ГУ ПФУ в Херсонської області, посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.
Під час дослідження матеріалів справи, судова колегія дійшла висновку про необхідність витребування додаткових доказів у справі №420/39241/25. Так, ухвалою апеляційного суду від 16.07.2026р. витребувано: 1) від ГУ ПФУ в Херсонській області копії матеріалів, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення про відмову у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії російської федерації проти України ОСОБА_1 від 31.10.2025р. №14038/03-16, а також 2) від Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України інформацію про дату включення АТ «Херсонобленерго» (код згідно ЄДРПОУ 05396638) до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури та набуття ним правового статусу об`єкта критичної інфраструктури.
22.07.2026р. апеляційним судом зареєстрована відповідь Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на ухвалу апеляційного суду від 16.07.2026р..
22.07.2026р. та 23.07.2026р. апеляційним судом зареєстровані заяви ГУ ПФУ в Херсонській області на виконання вимоги ухвали суду.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи діяльність АТ «Херсонобленерго» можна дійти висновку, що вказане підприємство віднесено до об`єктів критичної інфраструктури.
Вказану обставину підтвердило Міністерство енергетики України у наданих до суду письмових поясненнях по суті спору та додатково зазначило, що згідно із листом Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 5.04.2024р. №07/02/01-1129 ДСК/ВС об`єкт критичної інфраструктури АТ «Херсонобленерго» внесено до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури.
Таким чином, суд вважав, що відповідач протиправно прийняв рішення ГУ ПФУ в Херсонській області №14038/03-16 від 31.10.2025р. про відмову ОСОБА_1 у призначенні та виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії російської федерації проти України.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що згідно із відміткою у паспорті громадянина України серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 (а.с.21).
31.03.2023р. внаслідок спрацювання вибухового пристрою під час виконання трудових обов`язків загинув чоловік позивачки - ОСОБА_3 , який працював на посаді водія автотранспортних засобів АТ «Херсонобленерго».
Актом спеціального розслідування групового нещасного випадку по формі Н-1/П від 24.04.2023р. встановлено, що нещасний випадок, що стався з водієм автотранспотних засобів АТ «Херсонобленерг» ОСОБА_3 , 31.03.2023р. о 9:30год. поблизу повітряної лінії ПЛ-35 кВ "Посад-Покровка-Киселівка" АТ «Херсонобленерго», пов`язаний з виробництвом, стався під час виконання трудових обов`язків в робочий час (а.с.8-13).
21.10.2025р. ОСОБА_1 звернулася до ГУ ПФУ в Херсонській області із заявою про призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії російської федерації проти України, як члену сім`ї (дружині) загиблого працівника об`єкту критичної інфраструктури.
Рішенням ГУ ПФУ в Херсонській області від 31.10.2025р. №14038/03-16 позивачці відмовлено у призначенні одноразової грошової допомоги відповідно до ЗУ «Про одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії російської федерації проти України» від 20.03.2023р. №2980-ІХ, оскільки згідно з відповіддю уповноваженого органу у сфері захисту критичної інфраструктури України АТ «Херсонобленерго» (код ЄДРПОУ 05396638), під час роботи на якому загинув ОСОБА_3 , не внесено до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури (а.с.17-18).
Не погодившись із вказаним рішенням ГУ ПФУ в Херсонській області, позивачка звернулась до суду з цим позовом.
Перевіряючи правомірність та законність дій пенсійного органу у спірних правовідносинах, з урахуванням підстав, за якими позивачка пов`язує їх незаконність та протиправність в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія виходить з наступного.
Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії рф проти України визначає ЗУ «Про одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії російської федерації проти України» від 20.03.2023р. №2980-ІХ (далі - Закон №2980-IX), який спрямований на підтримку деяких категорій осіб, які стали особами з інвалідністю у зв`язку з пораненням, каліцтвом, контузією або внаслідок захворювання, пов`язаних з виконанням посадових (службових, професійних) обов`язків у період військової агресії Російської Федерації проти України в районах проведення воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, а у разі загибелі (смерті) зазначених осіб - на підтримку членів їхніх сімей. 
Відповідно до ст.1 Закону №2980-IX право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю мають особи з числа працівників об`єктів критичної інфраструктури, державних службовців, посадових осіб місцевого самоврядування, які стали особами з інвалідністю у зв`язку з пораненням, каліцтвом, контузією або внаслідок захворювання, пов`язаних з виконанням посадових (службових, професійних) обов`язків у період військової агресії рф проти України в районах проведення після 24 лютого 2022 року воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам.
У разі загибелі (смерті) осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у зв`язку з пораненням, каліцтвом, контузією або внаслідок захворювання, пов`язаних з виконанням посадових (службових, професійних) обов`язків у період військової агресії рф проти України в районах проведення після 24 лютого 2022 року воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю призначається і виплачується членам їхніх сімей.
До членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у частині першій цієї статті, належать, зокрема, один із подружжя, який пережив загиблу (померлу) особу.
Пунктом 4 ч.1 ст.2 Закону №2980-IX передбачено, що одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю, на яку має право особа згідно із цим Законом, встановлюється у таких розмірах: у разі загибелі (смерті) - 1 мільйон гривень.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону №2980-IX одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю призначається і виплачується за рішенням органу, визначеного Кабінетом Міністрів України.
Частинами четвертою і п`ятою ст.3 Закону №2980-IX передбачено, що якщо особа одночасно має право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої цим Законом, та одноразової грошової допомоги, одноразової страхової виплати або одноразової компенсації за шкоду життю та здоров`ю, встановлених іншими нормативно-правовими актами, виплата грошових сум здійснюється виключно в порядку та розмірах, визначених цим Законом.
Особи, які мають право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої цим Законом, можуть реалізувати його протягом трьох років з дня виникнення у них такого права.
За правилами ч.6 ст.3 Закону №2980-IX порядок призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Статтею 4 Закону №2980-IX передбачено, що призначення і виплата одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю особі, а у разі її загибелі (смерті) - членам її сім`ї, не здійснюються:
1) якщо загибель (смерть), поранення, каліцтво, контузія, захворювання, які призвели до інвалідності, є наслідком: вчинення особою кримінального або адміністративного правопорушення; алкогольного, наркотичного чи токсичного сп`яніння; навмисного спричинення собі тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення до самогубства, встановленого судом);
2) у разі подання завідомо неправдивих відомостей для призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю.
Одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю не призначається особі, яка умисно позбавила життя чи вчинила замах на особу (осіб), яка (які) має (мають) відповідно до цього Закону право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги, або притягалася до адміністративної чи кримінальної відповідальності за вчинення правопорушення щодо загиблої (померлої) особи за рішенням суду, яке набрало законної сили.
У призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги може бути відмовлено або її виплата припинена чи призупинена особі, щодо якої рішенням суду, яке набрало законної сили, встановлено факт ухиляння від виконання обов`язку щодо утримання загиблої (померлої) особи за її життя.
Механізм призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії рф проти України, передбаченої Законом №2980-IX, визначає Порядок призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії рф проти України, затверджений Постановою КМУ від 27.12.2023р. №1396 (далі - Порядок №1396).
Відповідно до п.2 Порядку №1396 (в редакції, чинній на дату звернення позивачки до відповідача із заявою про призначення одноразової грошової допомоги) отримувачі подають до територіального органу Пенсійного фонду України (далі - уповноважений орган) заяву про призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (далі - заява), за формою згідно з додатком.
За правилами пункту 3 Порядку одноразова грошова допомога за шкоду життю та здоров`ю виплачується в розмірах, визначених частиною першою статті 2 Закону.
Пунктом 4 Порядку №1396 передбачено, що отримувачам, яким у період з 24 лютого 2022р. до набрання чинності Законом призначено та виплачено одноразову грошову допомогу, одноразову страхову виплату або одноразову компенсацію за шкоду життю та здоров`ю, завдану їм внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України в районах проведення після 24 лютого 2022р. воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, відповідно до інших нормативно-правових актів у розмірі меншому, ніж передбачено Законом, за рахунок коштів державного бюджету виплачується різниця між сумою, визначеною Законом, та фактично отриманою сумою.
Уповноважений орган обчислює розмір одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю з урахуванням інформації про надання отримувачам одноразової грошової допомоги, одноразової страхової виплати, одноразової компенсації за шкоду життю та здоров`ю, завдану їм внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України в районах проведення після 24 лютого 2022 р. воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, що зберігається у відповідних державних електронних інформаційних ресурсах, системах або базах даних органів, що надають адміністративні, соціальні та інші публічні послуги, провадять іншу управлінську діяльність та державне регулювання.
Під час обчислення частки одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, належної особам, зазначеним у частині третій статті 1 Закону, які отримали одноразову грошову допомогу, одноразову страхову виплату або одноразову компенсацію за шкоду життю та здоров`ю відповідно до інших нормативно-правових актів, враховується розмір фактично отриманої ними суми одноразової грошової допомоги, одноразової страхової виплати або одноразової компенсації за шкоду життю та здоров`ю.
Згідно з п.8 Порядку №1396 отримувачі, які мають право на призначення і виплату одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, передбаченої Законом, можуть реалізувати його протягом трьох років з дня виникнення в них такого права.
Перелік документів, які подають для призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, визначено пунктом 10 Порядку №1396.
Відповідно до п.11 Порядку №1396 після отримання заяви з документами працівник уповноваженого органу інформує отримувача (із врученням письмового повідомлення) про кількість прийнятих документів і дати їх прийняття, здійснює заходи з ідентифікації отримувача шляхом отримання з відповідних інформаційних систем необхідних відомостей, передбачених пунктом 10 цього Порядку, перевіряє зміст і належне оформлення документів, відповідність викладених у них відомостей про отримувача, сканує документи, які надано в оригіналі, та повертає їх отримувачу.
Для встановлення факту віднесення об`єкта інфраструктури, на якому служить/працює (служила/працювала) особа, зазначена у частині першій статті 1 Закону, до об`єкта критичної інфраструктури працівник уповноваженого органу надсилає до уповноваженого органу у сфері захисту критичної інфраструктури письмовий запит щодо надання інформації про включення об`єкта до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури та набуття ним правового статусу об`єкта критичної інфраструктури.
Для цілей цього Порядку до об`єктів критичної інфраструктури належать об`єкти інфраструктури, які зазнали уражень внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України в районах проведення після 24 лютого 2022 р. воєнних (бойових) дій або в районах, що піддавалися після цієї дати бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, за умови, що такі об`єкти після збройного нападу включені до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури та набули правового статусу об`єкта критичної інфраструктури.
Відповідь уповноваженого органу у сфері захисту критичної інфраструктури на письмовий запит уповноваженого органу надається протягом 10 робочих днів з дати його надходження.
Як вбачається з оскаржуваного рішення ГУ ПФУ в Херсонській області від 31.10.2025р., що розглядаючи заяву позивачки від 21.10.2025р. про призначення одноразової грошової допомоги, відповідач відмовив позивачці у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги як члену сім`ї загиблого ОСОБА_3 одноразової грошової допомоги з підстав того, що інформація про об`єкт, на якому працював гр. ОСОБА_3 , у Реєстрі об`єктів критичної інфраструктури відсутня.
Судова колегія зазначає, що порядок ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, включення таких об`єктів до Реєстру, доступу та надання інформації з нього, який визначає процедури формування і ведення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури (далі - Реєстр), яким було передбачено включення об`єктів критичної інфраструктури до Реєстру, внесення до нього інформації про об`єкти критичної інфраструктури та їх виключення, доступу та надання інформації з Реєстру, затверджений 28.04.2023р. Постановою КМУ №415 (яка набрала чинності 2.05.2023р.).
Тобто, початок створення і забезпечення функціонування Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, затверджений Постановою КМУ від 28.04.2023р. №415, відбувся після настання нещасного випадку з чоловіком позивачки. 
До цього моменту діяв Закон №1882-IX, Порядком і Переліком, затвердженими Постановою Уряду №1109.
Пунктом 1 ч.7 ст.6 Закону №2980-IX доручено Кабінету Міністрів України затвердити перелік об`єктів критичної інфраструктури, на працівників яких поширюється дія цього Закону.
Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.6 Закону №2980-IX до завершення формування реєстру об`єктів критичної інфраструктури відповідно до Закону України «Про критичну інфраструктуру» перелік об`єктів критичної інфраструктури, на працівників яких поширюється дія цього Закону, визначається Кабінетом Міністрів України.
Правові та організаційні засади створення та функціонування національної системи захисту критичної інфраструктури є складовою законодавства у сфері національної безпеки закріплені Законом України від 16.11.2021р. №1882-IX «Про критичну інфраструктуру» (далі - Закон №1882-IX).
Статтею 1 Закону №1882-IX визначено, що об`єкти критичної інфраструктури - об`єкти інфраструктури, системи, їх частини та їх сукупність, які є важливими для економіки, національної безпеки та оборони, порушення функціонування яких може завдати шкоди життєво важливим національним інтересам.
За правилами ч.ч.1,2 ст.8 Закону №1882-IX віднесення об`єктів до критичної інфраструктури здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Віднесення об`єктів до критичної інфраструктури здійснюється за сукупністю критеріїв, що визначають їх соціальну, політичну, економічну, екологічну значущість для забезпечення оборони країни, безпеки громадян, суспільства, держави і правопорядку, зокрема для реалізації життєво важливих функцій та надання життєво важливих послуг, свідчать про існування загроз для них, можливість виникнення кризових ситуацій через несанкціоноване втручання в їх функціонування, припинення функціонування, людський фактор чи природні лиха, тривалість робіт для усунення таких наслідків до повного відновлення штатного режиму.
За правилами ч.1 ст.9 Закону №1882-IX для організації ефективного забезпечення безпеки і стійкості критичної інфраструктури з урахуванням специфіки забезпечення окремих життєво важливих функцій та/або послуг визначаються сектори критичної інфраструктури.
Частиною 3 ст.9 Закону №1882-IX передбачено, що Перелік секторів критичної інфраструктури та суб`єктів, відповідальних за формування та реалізацію державної політики у відповідних секторах національної системи захисту критичної інфраструктури (далі - Перелік), визначається Кабінетом Міністрів України. У разі необхідності внесення змін до Переліку Кабінет Міністрів України переглядає та змінює його виходячи з критеріїв критичності, визначених цим Законом.
Пунктом 2 ч.4 ст.9 Закону №1882-IX передбачено, що до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема, енергозабезпечення (у тому числі постачання теплової енергії).
Відповідно до ч.ч.1,5 ст.11 Закону №1882-IX для цілей узгодження дій суб`єктів національної системи захисту критичної інфраструктури формується Реєстр об`єктів критичної інфраструктури (далі - Реєстр).
Порядок ведення Реєстру, включення об`єктів до Реєстру, доступу та надання інформації з нього визначається Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 9.10.2020р. №1109 було затверджено Порядок віднесення об`єктів до критичної інфраструктури та Перелік секторів критичної інфраструктури.
Відповідно до пункту 1 Переліку секторів критичної інфраструктури включено паливно-енергетичний сектор, зокрема, електроенергетика (виробництво електричної енергії, забезпечення функціонування ринку електричної енергії, організація купівлі-продажу електричної енергії на ринку, управління системами передачі та енергопостачання, розподіл електричної енергії, експлуатація гідротехнічних споруд). Секторальний орган у сфері захисту критичної інфраструктури - Міненерго.
Отже, саме виконання функцій із забезпечення життєво важливих національних інтересів на дату загибелі чоловіки позивачки було ключовим критерієм для визначення того чи іншого об`єкту таким, що належить до критичної інфраструктури.
На момент виникнення нещасного випадку (і до створення Реєстру об`єктів критичної інфраструктури) Перелік об`єктів критичної інфраструктури визначався Законом №1882-IX, Порядком і Переліком, затвердженими Постановою Уряду №1109, відповідно до яких до Переліку секторів критичної інфраструктури віднесено, зокрема, електроенергетику (виробництво електричної енергії, забезпечення функціонування ринку електричної енергії, організація купівлі-продажу електричної енергії на ринку, управління системами передачі та енергопостачання, розподіл електричної енергії, експлуатація гідротехнічних споруд).
Тобто, всі підприємства, які здійснювали виробництво електричної енергії, забезпечували функціонування ринку електричної енергії, організацію купівлі-продажу електричної енергії на ринку, управління системами передачі та енергопостачання, розподіл електричної енергії, експлуатацію гідротехнічних споруд, були віднесені до об`єктів критичної інфраструктури.
Як вбачається з матеріалів справи, АТ «Херсонобленерго» здійснює діяльність за КВЕД 35.13 «Розподілення електричної енергії» для всіх об`єктів промисловості, соціальної сфери та населення Херсонської області, ремонтно-технічне обслуговування діючих електроустановок напругою 0,4-154 кВ, які знаходяться на балансі Товариства, контролює роботу приладів обліку електроенергії на власних електроустановках та на електроустановках споживачів.
Отже, на момент нещасного випадку АТ «Херсонобленерго» відносилося до об`єктів критичної інфраструктури в силу вимог Закону №1882-IX, Порядку і Переліку, затвердженого Постановою Уряду №1109, а у подальшому після набрання чинності Постанови №415 після проходження відповідних процедур за новим Порядком внесено до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури. 
Вказану обставину підтвердило Міністерство енергетики України у наданих до суду першої інстанції письмових поясненнях по суті спору.
Також це підтверджується листом Адміністрації Держспецзв`язку від 22.07.2026р., який направлений на виконання вимоги ухвали апеляційного суду від 16.07.2026р., відповідно до якого 28.03.2024р. до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури було включено відомості щодо двох об`єктів критичної інфраструктури оператора критичної інфраструктури АТ «Херсонобленерго» (код згідно ЄДРПОУ 05396638).
Разом з тим, у доводах апеляційної скарги, ГУ ПФУ зазначило, що ОСОБА_3 не був працівником Північного та/або Західного регіональних управлінь розподільних мереж АТ «Херсонобленерго», які включені до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, відтак потерпілий не був працівником об`єктів критичної інфраструктури.
Надаючи оцінку вказаному, колегія суддів зауважує, що вказані обставини не були підставою для відмови у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури внаслідок військової агресії російської федерації проти України, згідно із рішенням від 31.10.2025 №14038/03-16.
А відтак, апеляційний суд вважає такі посилання апелянта безпідставними.
Водночас, відповідачем не заперечується факт, що ОСОБА_3 працював в АТ «Херсонобленерго» на посаді водія автотранспортних засобів групи з експлуатації транспортних засобів служби транспорту АТ «Херсонобленерго».
А отже, враховуючи діяльність АТ «Херсонобленерго» та наведені норми, колегія суддів зазначає, що АТ «Херсонобленерго» відповідно до Переліку секторів критичної інфраструктури, затвердженого Постановою КМУ від 9.10.2020р. №1109, віднесено до об`єктів критичної інфраструктури. 
Посилання відповідача у рішенні від 31.10.2025 №14038/03-16 на внесення АТ «Херсонобленерго» до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, який на момент загибелі чоловіка позивачки ще не був запроваджений, як на умову отримання позивачкою одноразової грошової допомоги, є неправомірним.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильних висновків в цій частині.
Окрім того, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду у постанові від 8 липня 2026р. у справі №420/37993/24 в аналогічних правовідносинах, відповідно до яких «ні на позивачку, ні на ОСОБА_2 не може бути покладений тягар відповідальності за діяльність держави. Позивачка не може бути обмежена у своїх правах чи зазнати негативних наслідків через те, що держава вчасно не запровадила відповідний Реєстр або не внесла до нього Підприємство. Згідно з принципом належного урядування, ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу. Помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються, а негативні наслідки державної бездіяльності не повинні ставати приватним тягарем для людини. У рішенні ЄСПЛ у справі Pincovб and Pinc v. The Czech Republic Суд підкреслив, що органи влади не можуть посилатися на власні помилки або упущення (наприклад, реєстраційні чи процедурні) як на підставу для позбавлення особи її прав, якщо сама особа діяла добросовісно.
Колегія суддів звертає увагу на те, що Держава вживає заходів щодо виправлення такої помилки. Кабінет Міністрів України у пункті 2 Постанови від 10.06.2026р. №748 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2023 №1396» фактично зобов`язав забезпечити перегляд рішень, прийнятих територіальними органами Пенсійного фонду України до набрання чинності цією Постановою, щодо відмови у призначенні одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану, зокрема, працівникам об`єктів критичної інфраструктури, внаслідок військової агресії рф проти України, зазначеним у частинах першій та третій статті 1 Закону України "Про одноразову грошову допомогу за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії рф проти України" у разі, зокрема: відсутності відповідного об`єкта інфраструктури, що після 24.02.2022 піддавався бомбардуванням, авіаударам та іншим збройним нападам, у Реєстрі об`єктів критичної інфраструктури.
Наведена Постанова Уряду спрямована на забезпечення перегляду рішень органу Пенсійного фонду, яким відмовлено у виплаті одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану, зокрема, працівникам об`єктів критичної інфраструктури, внаслідок військової агресії рф проти України з підстав відсутності цих об`єктів у Реєстрі і включення цих об`єктів після нещасного випадку і створення Реєстру.
Суд наголошує, що право на отримання одноразової грошової допомоги, передбаченої Законом №2980-IX, виникає безпосередньо в момент настання юридичного факту, а саме, загибелі (смерті) працівника внаслідок військової агресії під час виконання професійних обов`язків. Будь-які рішення держави (як-от створення Реєстру чи подальше внесення об`єкта до нього), що вчинені після цього моменту, не можуть звужувати, скасовувати чи відтерміновувати вже набуте особою право на соціальний захист.».
Таким чином, відмова пенсійного органу за наслідком розгляду заяви позивачки від 21.10.2025р. у призначенні та виплаті допомоги відповідно до Закону №2980-ІХ через відсутність АТ «Херсонобленерго» у Реєстрі об`єктів критичної інфраструктури є протиправною, оскільки на день загибелі ОСОБА_3 ведення такого Реєстру не було передбачено законодавством. 
Натомість на день загибелі ОСОБА_3 АТ «Херсонобленерго» було об`єктом критичної інфраструктури в силу приписів Закону №1882-IX, Порядку і Переліку, затвердженого Постановою Уряду №1109. Несвоєчасне створення та внесення до реєстру не спростовує факту виконання загиблим обов`язків на об`єкті критичної інфраструктури, який за законом входить до сектору цієї інфраструктури. Під час воєнного стану, в умовах підвищеної небезпеки та формальні недоліки не можуть негативно впливати на соціальний захист працівників енергетики та їх родин.
Отже, враховуючи вищевказане та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази, судова колегія зазначає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що в даному випадку наявні законні підстави для задоволення позовних вимог.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
У доводах апеляційної скарги апелянти посилаються на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скаргах доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті. 
Отже, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалене з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.311,315,316,322,325 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2026р. залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України. 

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: О.В. Єщенко

Г.П. Казанчук