ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2026 року
м. Київ

справа № 501/1607/25
провадження № 61-2450св26

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Крата В. І.,

учасники справи:
позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорноморська перлина»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1  на постанову Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року. Повний текст постанови складений 29 грудня 2025 року, в складі колегії суддів: Погорєлової С. О., Таварткіладзе О. М., Сєвєрової Є. С.,
Історія справи
Короткий зміст позовних вимог та заяви про забезпечення позову
У квітні 2025 року ОСОБА_1 та  ОСОБА_2 звернулися з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорноморська перлина» (далі - ОСББ «Чорноморська перлина») про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної неправомірними діями відповідачів.
22 липня 2025 року ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову.
Заява обґрунтована тим, що після того, як відповідачі дізнались про пред`явлення позовних вимог до них, 16 квітня 2025 року, вони відключили квартиру АДРЕСА_1 від електропостачання. Це призвело до порушення права заявника як власника, адже через відключення належної йому квартири від електропостачання він не може користуватись нею.
У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просив зобов`язати ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4 вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у цій справі під`єднати до електропостачання квартиру АДРЕСА_1 , яка є власністю позивача.
Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 25 липня 2025 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.
Зобов`язано ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4, яке знаходиться за адресою: вул. Парусна, 18, м. Чорноморськ, Одеська область вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у цій справі під`єднати до електропостачання квартиру АДРЕСА_1 .
Суд першої інстанції виходив з того, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.
У абзаці 4 пункту 7.11 Розділу VII постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» передбачено, що на період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил та/або умов договорів, наявність яких передбачена цими Правилами, припинення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється за умови своєчасного надання споживачем до моменту відключення відповідної ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду. Відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання.
Разом з тим, у позовній заяві пред`явлені, зокрема, позовні вимоги про: визнання безпідставними та протиправними дій відповідачів стосовно відключення належних позивач квартир від електрозабезпечення та викладення в соціальну мережу неправдивих відомостей та персональних даних позивачів; зобов`язання відповідачів видалити викладені відомості з соціальної мережі; усунення перешкод в користуванні власністю шляхом заборони відключати належні позивачам квартири від енергопостачання; стягнення з відповідачів на користь позивачів моральної шкоди, тощо.
У судовому засіданні сторони пояснили, що в провадженні цього ж суду перебуває інша цивільна справа за позовом ОСББ «Чорноморська перлина» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги електропостачання, тощо.
Таким чином, оскільки між сторонами дійсно виник спір, а заходи забезпечення позову є співмірними заявленим вимогам, суд першої інстанції зробив висновок про необхідність забезпечення позову спосіб, який визначений позивачем.
Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції
Постановою Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року апеляційну скаргу ОСББ «Чорноморська перлина» задоволено частково; ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 25 липня 2025 року скасовано; ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом зобов`язання ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4 вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у справі під`єднати до електропостачання квартиру АДРЕСА_1 відмовлено.
Суд апеляційної інстанції вказав, що сторони про розгляд справи на 09 грудня 2025 року були сповіщені належним чином, у судове засідання не з`явились. При задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом зобов`язання ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4 вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у цій справі під`єднати до електропостачання квартиру АДРЕСА_1 , суд першої інстанції вважав, що між сторонами дійсно виник спір, а заходи забезпечення позову є співмірними заявленим вимогам. Проте апеляційний суд з такими висновками суду апеляційної інстанції не погодився.
Так, одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати, наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.
При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.
У цій справі ОСОБА_1 просив суд зобов`язати ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4 вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у справі під`єднати до електропостачання квартиру, яка належить йому на праві власності.
Одночасно, у поданій позовній заяві ОСОБА_1 просить суд, зокрема, визнати безпідставними та протиправними дії відповідачів стосовно відключення належних позивачам квартир від електрозабезпечення, а також усунути перешкоди позивачам в користуванні власністю шляхом заборони відключати належні позивачам квартири від енергопостачання.
Таким чином, судом встановлено, що вимоги, викладені у заяві про забезпечення позову, частково співпадають з вимогами, викладеними у позовній заяві, тобто у разі задоволення судом заяви про забезпечення позову частина позовних вимог фактично буде вирішена судом по суті, та установлено незаконне відключення відповідачами ОСОБА_1 від постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_2 .
Оскільки вимоги, викладені у заяві про забезпечення позову, співпадають із частиною вимог, викладених у позовній заяві, апеляційний суд не вбачав підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.
Крім того, позивачем не зазначено та не надано доказів того, яким саме чином невжиття заходів забезпечення позову шляхом зобов`язання відповідача під`єднати до електропостачання належну позивачам квартиру, до набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, призведе до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.
Отже, правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову судом не встановлено. Тому вимоги, викладені ОСОБА_1 у заяві про забезпечення позову, не є співмірними з вимогами, викладеними у позовній заяві.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
У лютому 2026 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу та доповнення до касаційної скарги, у яких він просить постанову апеляційного суду скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким ухвалу суду першої інстанції залишити в силі.
Касаційна скарга та доповнення до касаційної скарги мотивовані тим, що:
ні він, ні його дружина (інший позивач ОСОБА_2 ) не були належним чином повідомлені про час і місце судового засідання апеляційного суду. Нове судове рішення суду апеляційної інстанції безпосередньо впливає на права іншого позивача і відповідно до законодавства така особа повинна бути повідомлена про час і місце судового засідання, а також має право захищати свої інтереси;
можливо його намагались повідомити за телефоном про судове засідання, але через тривалі відключення світла, відповідне повідомлення йому не надходило;
при розгляді заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з норм цивільного права, а також верховенства права та необхідності захисту та поновлення порушених прав позивачів. Суд апеляційної інстанції безпідставно зазначив, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, зробив неправильний висновок про часткове співпадіння з вимогами, викладеними у позовній заяві;
після ухвалення постанови апеляційного суду відповідач знову відключив його квартиру від енергопостачання, не попередивши його про такі дії, незважаючи на зимовий період та військовий стан;
суд апеляційної інстанції помилково вважав, що суд першої інстанції начебто неправильно застосував норми процесуального права, не з`ясував обставини справи, що відповідно призвело до неправильного її вирішення. Водночас суд першої інстанції не мав права і не міг з`ясовувати обставини справи, адже тоді він фактично прийняв би рішення по суті самої справи.
Рух справи у суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 04 березня 2026 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року, відкрито касаційне провадження у справі № 501/1607/25 та витребувано справу з суду першої інстанції.
Ухвалою Верховного Суду від 27 березня 2026 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яке подано представником ОСОБА_5, про зупинення дії постанови Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року відмовлено.
У квітні 2026 року матеріали справи № 501/1607/25 надійшли до Верховного Суду.
Межі та підстави касаційного перегляду
Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).
В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).
В ухвалі Верховного Суду від 04 березня 2026 року зазначено, що касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України (порушення норм процесуального права).
Позиція Верховного Суду
Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу, що принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.
Загальна концепція справедливого судового розгляду, яка охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу, вимагає, щоб особу, щодо якої порушено провадження, було поінформовано про цей факт. Принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, у тому числі із апеляційною скаргою іншої сторони, та надати власні зауваження з цього приводу. Під загрозою стоїть упевненість сторін у функціонуванні правосуддя, яке ґрунтується, inter alia, на усвідомленні того, що вони мали змогу висловити свою позицію щодо кожного документа в матеріалах справи. Тому на національні суди може покладатися обов`язок з`ясувати, чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані сторонами, та, у разі потреби, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні (KHARCHENKO v. UKRAINE, № 37666/13, § 6, 7, ЄСПЛ, від 03 жовтня 2019 року).
Право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 366 ЦПК України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду. Про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.
Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою (частина перша статті 368 ЦПК України).
Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу (частина третя статті 368 ЦПК України).
Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (частини друга, п`ята, шоста, восьма статті 128 ЦПК України).
У частині тринадцятій статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Згідно зі статтею 372 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 березня 2019 року в справі № 201/6092/17 (провадження № 61-48215св18) вказано, що «у матеріалах справи міститься довідка про доставку SMS (а. с. 114), згідно якої ОСОБА_5 було доставлено SMS-повідомлення про судове засідання, призначене на 25 липня 2018 року на 12 год 25 хв. Проте ця довідка не може вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом Учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздруковування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_5 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення».
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 липня 2023 року у справі № 495/6258/20 (провадження № 61-3992св23) вказано, що «можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України. Відповідно суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника справи. Проте, у справі, що переглядається, у суду апеляційної інстанції не було умов, передбачених частинами дев`ятою, тринадцятою статті 128 ЦПК України, для застосування такого способу сповіщення ОСОБА_2 про апеляційний розгляд, адже ЦПК України не передбачає термінової необхідності у розгляді цієї справи та в матеріалах справи немає відповідної заяви про виклик відповідача до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц (провадження № 61-1121св22), від 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19 (провадження № 61-8993св22) та від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21 (провадження № 61-11611св22). Підсумовуючи, Верховний Суд констатує, що доказів належного повідомлення ОСОБА_2 та/або його представника про дату, час і місце судового засідання у матеріалах справи немає».
Аналіз матеріалів цієї справи свідчить, що:
у липні 2025 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову;
ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 25 липня 2025 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено. Зобов`язано ОСББ «Чорноморська перлина» в особі голови правління ОСОБА_4, яке знаходиться за адресою: вул. Парусна, 18, м. Чорноморськ, Одеська область вчинити певні дії, а саме до прийняття рішення у цій справі під`єднати до електропостачання квартиру АДРЕСА_1 ;
не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, ОСББ «Чорноморська перлина» оскаржило таке судове рішення в апеляційному порядку;
ухвалами Одеського апеляційного суду від16 вересня 2025 року відкрито апеляційне провадження у цій справі, а також закінчено підготовку справи до судового розгляду в суді апеляційної інстанції та призначено розгляд справи на 04 листопада 2025 року об 12.15 год (а. с. 94, 97);
відповідно до довідкового листа від 16 вересня 2025 року про засідання апеляційного суду, яке було призначене на 04 листопада 2025 року об 12.15 год, позивач ОСОБА_1 повідомлявся шляхом направлення на його адресу повістки та SMS - повідомлення (а. с. 98);
поштові відправлення, які були направлені на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ), повернулись до суду. Згідно з першим рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 101-102) адресат відсутній, а на другому - будь які відмітки щодо причин невручення поштового відправлення відсутні (а. с. 103-104);
крім того, відповідно до довідки про доставку SMS повідомлення щодо документу «Судова повістка-повідомлення про судове засідання в справі цивільній (адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій)» на 04 листопада 2025 року об 12.15 год в справі № 501/1607/25 сформоване 26 вересня 2025 року одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 . Доставлено 26 вересня 2025 року 12.44 год (а.с. 101);
15 жовтня 2025 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява, в якій він просив не проводити судове засідання без його участі та повідомляв про можливу неявку у судове засідання, призначене на 04 листопада 2025 року об 12.15 год через поважні причини (а. с. 109);
згідно з довідкою від 04 листопада 2025 року судове засідання, призначене на 04 листопада 2025 року, не відбулося у зв`язку із відпусткою судді Погорєлової С. О., розгляд справи відкладено на 09 грудня 2025 року об 11.15 год (а. с. 110);
постановою Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року (повний текст якої виготовлено 29 грудня 2025 року) апеляційну скаргу ОСББ «Чорноморська перлина» задоволено частково; ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 25 липня 2025 року скасовано; ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено. Отже, оскаржувану постанову апеляційного суду ухвалено у судовому засіданні 09 грудня 2025 року;
відповідно до довідкового листа від 17 листопада 2025 року про засідання апеляційного суду, яке було призначене на 09 грудня 2025 року об 11.15 год, позивач ОСОБА_1 повідомлявся шляхом направлення на його адресу повістки та SMS - повідомлення (а.с. 112);
згідно з довідкою про доставку SMS повідомлення щодо документу «Судова повістка-повідомлення про судове засідання в справі цивільній (адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій)» на 09 грудня 2025 року об 11.15 год в справі № 501/1607/25 сформоване 17 листопада 2025 року одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 . Доставлено 17 листопада 2025 року 16.44 год (а.с. 114);
09 грудня 2025 року від відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСББ «Чорноморська перлина» надійшли заява та клопотання про розгляд справи буз їх участі (а.с. 116-119);
в оскарженій постанові апеляційного суду зазначено, що згідно з статтею 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. На підставі викладеного, враховуючи передбачені процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи;
проте суд апеляційної інстанції не звернув належної уваги на те, що:
- у матеріалах справи відсутні докази направлення оператором поштового зв`язку ОСОБА_1 повідомлення (повістки) про засідання апеляційного суду, яке було призначене на 09 грудня 2025 року об 11.15 год;
- в матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про можливість повідомлення про судове засідання шляхом надсилання йому текстових повідомлень з використанням засобів мобільного зв`язку;
- інші докази відповідного повідомлення позивача ОСОБА_1 матеріали справи не містять;
- при цьому ОСОБА_1 (та/або його представник) не брав участі у розгляді справи в суді апеляційної інстанції;
- докази реєстрації скаржником свого Електронного кабінету в ЄСІТС відсутні, документи в підсистемі «Електронний суд» йому не направлялись.
Таким чином, ОСОБА_1 , який подав касаційну скаргу, та/або його представник, про дату, час і місце судового засідання апеляційного суду, в якому було ухвалено оскаржувану постанову, належним чином не повідомлявся.
Суд касаційної інстанції скасовує судове рішення за наявності підстав, які тягнуть за собою обов`язкове скасування судового рішення (частина четверта статті 401 ЦПК України).
Судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою (пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).
Враховуючи, що касаційний суд встановив обов`язкові підстави для скасування оскаржуваної постанови апеляційного суду, інші підстави касаційного оскарження судом не аналізуються.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що постанова апеляційного суду ухвалена з порушенням норм процесуального права. У зв`язку з наведеним касаційний суд вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити частково; постанову апеляційного суду скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 401, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1  задовольнити частково.
Постанову Одеського апеляційного суду від 09 грудня 2025 рокускасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Одеського апеляційного суду від 09грудня 2025 року втрачає законну силу.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді І. О. Дундар
Є. В. Краснощоков
В. І. Крат