КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, тел. +380 (044) 207 80 91

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 вересня 2026 року Справа № 640/16638/22
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І. І., розглянувши в місті Києві у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом Комунального підприємства «Київський метрополітен» 
до Державної аудиторської служби України 
про визнання протиправними та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
Комунальне підприємство «Київський метрополітен» (далі – позивач, КП «Київський метрополітен») звернулось до суду із позовом до Державної аудиторської служби України (далі – відповідач, Держаудитслужба) про визнання протиправними та скасування Висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2021-12-06-006682-а від 19.09.2022.

Позиції сторін
Позивач вважає упередженим Висновок відповідача про порушення КП «Київський метрополітен» абзацу другого частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки на виконання запиту Держаудитслужби щодо обгрунтувань технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначення його очікуваної вартості було надано повні пояснення у відповідності до змісту запитань. Щодо надання інформації з документальним підтвердженням виконання ФОП ОСОБА_1 вимог частини другої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» КП «Київський метрополітен» було вказано на підпункт 3.1 пункту 3 «Проєкт договору про закупівлю» розділу VІ «Результати тендеру та укладення договору про закупівлю» тендерної документації, Додаток 7 до тендерної документації, відповідно за якими, переможець процедури закупівлі має розмістити в електронній системі документи на підтвердження свого статусу та повноваження особи для укладення договору, відповідно для фізичної особи-підприємця вказано про надання паспорту (ст.1-2, ст. 3-6 за наявності записів) або паспорт у формі ІD – картки. Зокрема, ФОП ОСОБА_1 відповідні сторінки паспорту були завантажені в систему 25.01.2022 о 17 год 20 хвил.
Вказує, що відповідач додаткових документів згідно тендерної документації не вимагав, конкретних документів які необхідно надати не зазначав.
Зауважив, що протягом липня-вересня 2022 року відповідач здійснював моніторинг закупівель інших замовників, в рамках яких направляв таким замовникам запити про надання пояснень, в яких вимагав надання інформації та документів з аналогічним питанням. Враховуючи надані замовниками відповіді без додавання копій комерційних пропозицій, на підставі яких ними було визначено очікувану вартість закупівлі, Висновків, відповідач не виявив порушень вказаними замовниками законодавства про закупівлі, тобто відповідача влаштовувала відповідь на запит по суті, без додавання копій комерційних пропозицій.
КП «Київський метрополітен» зазначив, що зобов`язальна частина спірного Висновку щодо вчинення заходів для недопущення порушень у майбутньому шляхом притягнення до відповідальності винних осіб, якими було вчинено порушення, із оприлюдненням у відповідні строки в електронній системі закупівель результатів вчинених заходів, свідчить про невідповідність Висновку акту індивідуальної дії, нечіткість та невизначеність, оскільки не містить в собі зазначення конкретного заходу, який має вчинити Замовник. Спонукання Замовника до самостійного визначення способів вжиття заходів може стати наслідком вчинення інших порушень законодавства позивачем. Позивач звертався до відповідача із листом щодо надання роз`яснень стосовно заходів які має вчинити КП «Київський метрополітен» але відповіді не отримано. Зауважив, що законодавство та судова практика виключає правомірність накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем на працівника за відсутності на те законних підстав.
Позивач наполягає на зловживанні відповідачем своїми повноваженнями, протиправності спірного Висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2021-12-06-006682-а від 19.09.2022, наявності підстав для скасування Висновку.

Відповідач наполягає на правомірності спірного Висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2021-12-06-006682-а від 19.09.2022, не доведеними позивачем підстави для його скасування, доказів на спростування встановленого моніторингом порушення КП «Київський метрополітен» вимог частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII.
Держаудитслужба, покликаючись на положення частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII вказує на наявність повноважень у представника проведення моніторингу щодо запитування у Замовника пояснень (інформацію, документи) на предмет дослідження такого моніторингу. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи). 
Зазначив, що Держаудитслужба згідно із нормами статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» звернулась до Замовника з метою надання саме всієї інформації та документів, що підтверджують визначення Замовником, зокрема, очікуваної вартості предмета закупівлі, розмір якого згідно із положеннями статті 4 Закону № 922 має бути визначений до здійснення процедури закупівлі (процедура закупівлі товарів розпочинається із її планування та оприлюднення інформації про неї, зокрема й інформації щодо очікуваної вартості предмета закупівлі). На зазначений запит Держаудитслужби Замовник 05.09.2022 надав інформацію про визначення очікуваної вартості предмета закупівлі на підставі примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 № 275 та метода порівняння цін в комерційних пропозиціях отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу. Водночас Замовник до наданих пояснень щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі не надав через електронну систему закупівель документів, на які він у даних поясненнях посилається, а саме: комерційних пропозицій отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу, чим порушив вимоги частини п`ятої статті 8 Закону № 922.
Щодо зобов`язальної частини спірного Висновку, Замовник 22.09.2022 через електронну систему закупівель оприлюднив звернення за роз`ясненням щодо змісту висновку про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2021-12-06-006682, на яке Держаудитслужбою 30.09.2022 надано відповідь. Зауважив, що відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник може один раз звернутись за роз`ясненням змісту Висновку моніторингу, водночас вказана норма Закону не передбачає строків для надання Держаудитслужбою відповіді на звернення за роз`ясненням.
Зауважив також, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється щодо конкретної процедури закупівлі, що виключає обґрунтованість застосування позивачем Висновків щодо моніторингу інших процедур. 
Відповідач також зазначив, що в межах наданих законодавством прав та повноважень, Держаудитслужба відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у Висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення встановленого порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Висновок відповідно має відповідати Порядку №552 щодо його форми, інформації яка має бути в ньому зазначена, підстави моніторингу, закінчення та результати, із висновком про наявність чи відсутність порушень, а також зобов`язання щодо їх усунення у разі виявлення. Держаудистлужба наділена повноваженнями щодо зазначення у Висновку моніторингу закупівлі зобов`язання про усунення порушень але за законодавством не наділена повноваженнями на встановлення конкретного переліку заходів, варіантів поведінки, спрямованих на усунення порушень, у зв`язку із чим Держаудитслужба визначає такі заходи самостійно в межах своїх повноважень. Зобов`язальну частину спірного Висновку відповідач вважає чіткою та зрозумілою для Замовника. Притягнення винної особи до відповідальності є саме тим конкретним заходом яке мав вчинити Замовник, та є таким, що не створює для Замовника негативних наслідків і не порушує прав позивача. Застосований захід вважає таким, що покликаний на усунення допущення порушень законодавства у сфері закупівель у майбутньому.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі із визначенням порядку розгляду за ст.ст. 257, 262 КАС України.
Відповідачем подано до суду відзив від 02.11.2022.
07.11.2022 позивачем подано до суду відповідь на відзив.
Відповідно до Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.
На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ, дана справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.
24.05.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 24.05.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 адміністративну справу прийнято до провадження, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
13.07.2023 позивачем подано до суду додаткові пояснення, відповідь на відзив із доказами.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.05.2026 суд перейшов до розгляду адміністративної справи № 640/16638/22 за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 08 червня 2026 року о 10:30 год.
13.05.2026 від позивача надійшли до суду додаткові пояснення із доказами.
08.06.2026, за наслідками проведення підготовчих дій, за участі представника позивача Цибізової О.О., представника відповідача Коваленко О.В., відсутності заперечень сторін, суд своєю ухвалою від 08.06.2026 ухвалив закрити підготовче провадження, призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 15 липня 2026 року о 10:30год.
15.07.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Кравченко Т.В., представника відповідача Коваленко О.В., встановивши та перевіривши позиції сторін, їх доводи та подані ними докази, за відсутності заперечень представників, суд на місці ухвалив завершити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Встановлені судом обставини
Держаудитслужба на підставі наказу від 26.08.2022 № 183 здійснила моніторинг процедури закупівлі електричного інструменту, пневматичного інструменту, акумуляторного інструменту, садово-паркового інструменту, про що опубліковано електронній системі закупівель за номером ID: UA-2021-12-06-006682-a, проведеної КП «Київський метрополітен».
В рамках проведення моніторингу Закупівлі, 01.09.2022 Держаудитслужба звернулась через електронну систему закупівель до КП «Київський метрополітен» із запитом про надання пояснень (інформації та документів):
1. Яким чином та на підставі яких документів вами здійснено обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість?
2. Інформацію з документальним підтвердженням щодо виконання ФОП ОСОБА_1 вимог частини другої статті 41 Закону.
КП «Київський метрополітен» на запит Держаудитслужби надав пояснення від 05.09.2022 №116-НЗ-1. 
За результатами моніторингу Держаудистлужбою установлено порушення КП «Київський метрополітен» вимог частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, складено відповідний Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-12-06-006682-а від 19.09.2022, який 19.09.2022 оприлюднено в електронній системі закупівель за адресою https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2021-12-06-006682-a.
У Висновку зазначено про те, що «Замовник на зазначений запит Держаудитслужби надав 05.09.2022, зокрема, інформацію про визначення очікуваної вартості предмета закупівлі на підставі примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 № 275 та метода порівняння цін в комерційних пропозиціях, отриманих від постачальників товарів даного типу. При цьому, Замовник до зазначених пояснень щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі не надав через електронну систему закупівель її документального підтвердження (комерційних пропозицій, отриманих відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу), чим порушив вимоги частини п`ятої ст. 8 Закону.».
Держаудитслужба у Висновку зобов`язано КП «Київський метрополітен» «здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
КП «Київський метрополітен» не погоджуючись із вказаним Висновком звернулось до суду із даним позовом.

Застосовані судом норми права та висновки суду
Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зокрема, в силу частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (частина 3 статті 3 КАС України).
За частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22 квітня 2021 року у справі № 826/15741/18, з метою безумовного дотримання конституційного принципу, визначеного у статті 129 Конституції України, в частині третій статті 2 та статті 9 КАС України закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.
Принцип змагальності судового провадження охоплює собою право особи, крім можливості подавати власні докази, знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість знайомитись з матеріалами справи та робити з них копії, а також володіти відповідними знаннями (залучати професійного представника) та змогу коментувати представлені докази та пояснення у належній формі та у встановлений час.
Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття "право на справедливий суд", що гарантоване Конвенцією.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вказана норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.
«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.
«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII).
Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
За частиною третьою статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
У відповідності до частини п`ятої статті 8 Закону № 922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Згідно із частиною шостою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
За частини десятої статті 8 Закону №922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. В ході такого моніторингу уповноваженій особі надано право на запитування у Замовника пояснень (інформації, документів) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі та Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту має надати відповідні пояснення (інформацію, документи). При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Відповідно, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Судом встановлено, що підставою здійснення моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA -2021-12-06-006682-a, проведеної КП «Київський метрополітен», були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Так, предметом аналізу в ході моніторингу були питання щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922-VIII, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, надання інформації та документів у випадках передбачених Законом.
Під час моніторингу було проаналізовано річний план закупівель КП «Київський метрополітен» на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету Замовника від 18.11.2021 року № 2032, тендерні пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та ТОВ «Транстехгруп», протокол розгляду тендерних пропозицій від 19.01.2022, протокольне рішення уповноваженої особи від 25.01.2022 № 54-П, повідомлення про намір укласти договір від 25.01.2022, договір про закупівлю від 11.02.2022 №44-ВРЗ-22, пояснення на запит Держаудитслужби, отримані 05.09.2022 через електронну систему закупівель.
Під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба 01.09.2022 звернулась через електронну систему закупівель до Замовника КП «Київський метрополітен» з метою отримання пояснень (інформації та документів) зокрема, щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, якими були електричні, пневматичні, акумуляторні та садово-паркові інструменти. 
Держаудитслужбою запитувалось у позивача, яким чином та на підставі яких документів ним як Замовником було здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначено його очікувану вартість та запитувалась інформація з документальним підтвердженням щодо виконання ФОП ОСОБА_1 вимог частини другої статті 41 Закону №922-VIII. 
КП «Київський метрополітен» на запит Держаудитслужби надано пояснення від 05.09.2022 №116-НЗ-1. 
Згідно пояснень позивача слідує, що останнім було надано інформацію про визначення очікуваної вартості предмета закупівлі на підставі Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 № 275 та метода порівняння цін в комерційних пропозиціях отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу та вказано про визначення очікуваної вартості на підставі отриманих пропозицій від учасників закупівлі ТОВ «ТРАНСТЕХГРУП» та ФОП ОСОБА_1 . Стосовно ФОП ОСОБА_1 позивачем було вказано на підпункт 3.1 пункту 3 «Проєкт договору про закупівлю» розділу VІ «Результати тендеру та укладення договору про закупівлю» тендерної документації, Додаток 7 до тендерної документації, відповідно за якими, переможець процедури закупівлі має розмістити в електронній системі документи на підтвердження свого статусу та повноваження особи для укладення договору, відповідно для фізичної особи-підприємця вказано про надання паспорту (ст.1-2, ст. 3-6 за наявності записів) або паспорт у формі ІD – картки. Зазначено також про те, що інших документів, передбачених частиною другої статті 41 Закону №922-VIII, тендерною документацією не вимагалось.
Держаудитслужба врахувала надані пояснення позивач та вказала, що Замовник до поданих пояснень щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі не надав через електронну систему закупівель її документального підтвердження (комерційних пропозицій отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу), чим порушив вимоги частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII.
За результатами аналізу питання щодо надання інформації та документів у випадках передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII.
За результатами аналізу питання щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не установлено.
Відтак, Держаудитслужба вказує про не надання позивачем через електронну систему закупівель документів, на які він у даних поясненнях посилається, а саме: комерційних пропозицій отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу, та як наслідок фіксує порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII.
В свою чергу, позивач наполягає, що у запиті відповідач не вимагав та не зазначав конкретно які саме документи необхідно надати за предметом моніторингу процедури закупівлі.
Держаудитслужба у зв`язку із встановленим порушенням зобов`язала КП «Київський метрополітен» здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Листом від 22.09.2022 №126-НЗ-1 КП «Київський метрополітен» звертався із роз`ясненням зобов`язальної частини спірного Висновку та вказав про те, що під час моніторингу не запитувались конкретні документи, які необхідно надати до моніторингу, застосовано вибірковий метод щодо аналогічних проведених моніторингів процедур закупівлі протягом серпня 2022 року, за якими під час моніторингу було достатньо наданих пояснень Замовниками.
Враховуючи вищевстановлене, суд вказує, що відповідач запитував в ході моніторингу зокрема пояснення (інформацію та документи) щодо визначення очікуваної вартості предмета закупівлі але позивачем не було надано до пояснень комерційних пропозицій отриманих, відповідно до запитів, від постачальників товарів даного типу, тобто документів на підтвердження визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, зазначивши в свою чергу у своїх поясненнях про таке визначення з отриманих пропозицій від учасників закупівлі (ТОВ «ТРАНСТЕХГРУП» та ФОП ОСОБА_1 ). 
Не надання документів до пояснень позивач не заперечує.
Суд вказує про обгрунтованість висновку відповідача про порушення позивачем вимог частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII, оскільки застосована норма визначає право уповноваженої особи з проведення моніторингу запитувати у Замовника пояснення (інформацію та документи) відповідно до предмету моніторингу процедури закупівлі та обов`язок Замовника надати такі пояснення (інформацію та документи). Норма конструкції даної частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII не зобов`язує відповідача зазначити конкретно які документи необхідно надати Замовнику на запит та не виключає обов`язку Замовника подати до своїх пояснень належні та достатні документи в обгрунтування поданих пояснень, вказаної в них інформації.
Суд також зазначає, що саме від конструкції, змісту, тверджень пояснень, поданих на запит та вказаній в них інформації, залежить склад документів, які необхідно долучити Замовником.
Відтак, суд вважає необгрунтованими твердження позивача щодо відсутності у запиті конкретного переліку документів які потрібно надати до моніторингу як підставу для скасування спірного Висновку, таким чином нівелювати обов`язок позивача виконати запит відповідача належним чином. 
Таким чином, позивач протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запитів про надання пояснень не надав інформації та документів через електронну систему закупівель, чим порушив вимоги частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII.
Покликання позивача на здійснений аналіз запитів надісланих уповноваженою особою в ході моніторингу та достатність наданих Замовниками лише пояснень, без документів, суд вважає безпідставним враховуючи, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється щодо конкретної процедури закупівлі та не підлягає порівнянню із іншими проведеними моніторингами. 
Судом не встановлено упередженості відповідача під час проведення моніторингу процедури закупівлі позивача. Протилежного позивачем належними та достатніми доказами не доведено.
Суд враховує, що позивач не заперечує проти того, що Висновок моніторингу процедури закупівлі в разі встановлення порушення має містити зобов`язання щодо усунення виявленого порушення.
Враховуючи згаданий вище судом пункт 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII суд наголошує, що моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
За статтею 5 Закону № 2939-XII Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівель у порядку, установленому статтею 8 Закону № 922.
При цьому, Закон №922-VIII є спеціальним законом, яким Держаудитслужба керується під час моніторингу публічних закупівель.
Згідно застосованого вище пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII Держаудитслужба обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241 (Порядок - № 552), затверджено форму такого висновку, який складається зі вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.
Згідно пункту 3 розділу ІІІ «Порядок заповнення вступної частини форми висновку» Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 Висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Зазначені норми надають Держаудитслужбі повноваження щодо зазначення у висновку про зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель і не встановлюють конкретного переліку заходів (варіантів поведінки), спрямованих на усунення таких порушень. Конкретний захід (варіант поведінки), спрямований на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель Держаудитслужба визначає самостійно відповідно до наданих їй повноважень.
Твердження позивача про те, що зобов`язальна частина спірного Висновку не має конкретизації заходів, які має вчинити позивач на не допущення встановлених порушень, суд вважає необгрунтованими, оскільки спірним Висновком зобов`язано КП «Київський метрополітен» притягнути до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, є зрозумілим та визначеним чітко тим способом заходу позивача які він має вчинити на усунення виявлених за наслідками моніторингу порушень. Такий визначений спосіб не порушує прав позивача та не може мати для нього негативних наслідків як у розрізі трудового законодавства так і законодавства у сфері публічних закупівель, оскільки визначений спосіб вчинення необхідних заходів не впливає на хід закупівлі, правовий статус їх учасників чи сам статус Замовника позивача у даній справі, та зокрема аж ніяк не зобов`язує позивача накласти на винних осіб дисциплінарне стягнення за вчинене порушення. 
Суд враховує, що Держаудитслужбою 30.09.2022 було надано відповідь позивачу щодо змісту зобов`язальної частини спірного Висновку. 
Судом не встановлено перевищення повноважень відповідачем під час визначення способу заходів у спірному Висновку. Протилежного позивачем належними та достатніми доводами та доказами не доведено та не наведено.
Інших доводів, доказів в обґрунтування протиправності спірного Висновку позивачем до суду не заявлено, не надано та таких судом не встановлено.
Щодо тверджень позивача про протиправність дій посадової особи Держаудитслужби, права на оскарження таких дій згідно частини першої статті 13 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України», суд вказує про оскарження КП «Київський метрополітен» в даній справі Висновку про результати моніторингу закупівлі, що передбачає застосування у справі норм Закону України «Про публічні закупівлі» щодо права на оскарження Висновку, перевірку судом дій представника моніторингу щодо надісланого запиту на предмет моніторингу, враховуючи відсутність заявлення до суду вимог до уповноважених осіб Держаудитслужби.
Відтак, з огляду на встановлені судом в ході розгляду спору обставини Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-12-06-006682-а від 19.09.2022 є правомірним, відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України, відповідачем не порушено вимог чинного законодавства під час проведення моніторингу спірної процедури закупівлі, Держаудитслужба діяла в межах наданих їй повноважень та у спосіб визначений чинним законодавством, підстав для визнання спірного Висновку протиправним та його скасування судом не встановлено.
Відповідно до частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до частин першої та другої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
За статтею 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 74 КАС України).
Відповідно до статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абзац другий частина друга статті 77 КАС України).
Згідно частин першої-четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно з вимогами пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає.
Решта доводів не впливають на висновки суду та не підлягають наданню оцінки.
Враховуючи наслідки вирішення справи судом, підстави для розподілу судових витрат у справі відсутні.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І. І.