КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 серпня 2026 року м. Київ № 320/3979/19
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадженняадміністративну справу 
за позовом  ОСОБА_1 
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області
про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (далі по тексту – відповідач, КДКА Дніпропетровської області), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 16.05.2019 № 4/ДПР-19.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області прийняте всупереч положенням Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI. Вважає, що відповідач не наділений правом здійснювати дисциплінарне провадження стосовно неї, оскільки таке право надане виключно кваліфікаційно-дисциплінарним комісіям адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. 
Також позивач зазначив, що Рішення КДКА Дніпропетровської області № 4/ПДР-19 від 16.05.2019 року було винесене на підставі матеріалів дисциплінарного провадження, відкритого Рішенням дисциплінарної палати юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва» від 03.07.2018 № 50 на підставі скарги голови НААУ, РАУ ОСОБА_2 . Крім того, позивач звертав увагу суду, що юридична особа «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва», утворена розпорядженням Голови НААУ ОСОБА_2 всупереч положенням абзацу 2 частини 7 розділу 10 (Перехідні положення) Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», паралельно діючій Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва (код ЄДРПОУ 21707287) не набула повноважень, делегованих державою частиною 1 статті 50 Закону № 5076 та не уповноважена вирішувати будь-які питання про дисциплінарну відповідальність позивача.
Позивач вважає, що рішення дисциплінарної палати не є рішенням про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката у розумінні ст. 39 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», виходячи з такого.
Дисциплінарну справу щодо позивача було порушено за заявою (скаргою) ОСОБА_2 , як фізичної особи яка є адвокатом. Однак, скаржником не було додано, а відповідачем не було витребувано доказів мирного врегулювання конфлікту між адвокатами, що було підставою для повернення такої скарги, а не прийняття КДКА м. Києва рішення про порушення дисциплінарного провадження. Про факт відсутності мирного врегулювання конфлікту позивач зазначила у відповіді ОСОБА_3 (заява за вих. № 18/04-2 від 18.04.2018 року), якій ОСОБА_3 самостійно надав статусу пояснень, що не відповідає суті цієї заяви.
Крім того, позивач зауважила, що відповідачем не було вчинено жодних дій щодо встановлення в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, а було фактично процитовано скаргу без посилання на конкретні встановлені відомості щодо наявності ознак дисциплінарного проступку. Також позивач зазначив, що ОСОБА_2 самостійно встановлювала певні факти щодо дій позивача, які на її думку можуть бути дисциплінарним проступком (час, місце, об`єктивну сторону тощо), кваліфікувала ці дії позивача як дисциплінарний проступок, склала, підписала і подала скаргу щодо позивача.
Ухвалою суду поновлено ОСОБА_1 строк для звернення до суду з даним адміністративним позовом. Відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання. 
Ухвалою суд задовольнив клопотання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та ухвалив судові засідання у справі № 320/3979/19 здійснювати в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі № 320/3979/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення та призначено справу №320/3979/19 до судового розгляду по суті у режимі відеоконференції. 
Відповідач позов не визнав, у наданому до суду відзиві на позовну заяву зазначив, що адвокат Дідковська І.О., була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у засідання дисциплінарної палати не з`явилась; будь-яких додаткових пояснень та доказів не надала, окрім листів до КДКА м.Київ, тому відповідно до абзацу 4 частини другої статті 40 Закону № 5076-УІ, пункту 46 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (з наступними змінами та доповненнями), дисциплінарна палата вважає за можливе розглядати справу за наявними в ній матеріалами за відсутності адвоката Дідковської І.О. 
Відповідач зауважив, що позивачу на кожне засідання Дисциплінарної палати надсилалось запрошення рекомендованим листом з повідомленням за адресою робочого місця ОСОБА_1 , зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Однак вона їх свідомо не отримувала.
Стосовно твердження позивача, щодо порушення КДКА Дніпропетровської області строків розгляду скарги, відповідач зазначив, що згідно витягу з протоколу № 16 засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва за результатами засідання 20.08.2018 було прийнято рішення про наступне: «Зупинити розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката Дідковської Ірини Олександрівни у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводу членів дисциплінарної палати КДІСА м. Києва». Відповідно п.39 Положення до строку розгляду дисциплінарної справи не включається термін, на який розгляд справи було зупинено. Отже, враховуючи, що розгляд скарги зупинявся та враховуючи, що ОСОБА_1 не з`являлась на виклик на засідання і у зв`язку з чим засідання неодноразово відкладались з метою надання часу позивачу захистити свої інтереси, скарга не була розглянута у місячний строк саме з вини позивача. 
У судове засідання представники сторін не з`явились. Позивач та відповідач були належним чином повідомлені про дату та час судового засідання. 
На адресу суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи № 320/3979/19 у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
Від відповідача до суду також надійшла заява про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до вимог частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду документів.
Враховуючи викладене, протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду на підставі ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205 КАС України суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 на підставі рішення Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.02.2011 за № 9-4210 видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 22.02.2011 № 4384.
Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру адвокатів України адресою робочого місця адвоката Дідковської І.О. є: АДРЕСА_1 . 
До Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла заява голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 , де остання зазначила про те, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» невиконання рішень адвокатського самоврядування.
Підставою для звернення стало те, що Радою адвокатів України прийнято рішення № 238 від 15.11.2017 "Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питаь діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві".
Резолютивною частиною цього рішення визначено звернутись до КДКА м. Києва із заявами (скарами) щодо неналежної поведінки адвокатів, зокрема ОСОБА_1 , яка всупереч положель Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", прийнятих рішень Ради адвокатів України, знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням ОСОБА_4 та КДКА м. Києва під головуванням ОСОБА_5 , надала свою згоду на обрання, до органів адвокатського самоврядування в місті Києві, зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.
Головою Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва оформлене члену Дисциплінарної палати КДКА міста Києва Дрюк О.М. доручення від 15.01.2018 № 8/д на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката – ОСОБА_1 .
Членом Дисциплінарної палати КДКА міста Києва ОСОБА_3 направлено на адресу адвоката Дідковської І.О. повідомлення щодо надання письмових пояснень по суті скарги.
Адвокатом ОСОБА_1 оформлено листи від 12.04.205 вих.№ 18/04-1 та № 18/04-2 у відповідь на вказане повідомлення.
За результатами перевірки обставин скарги про вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 членом Дисциплінарної палати КДКА міста Києва ОСОБА_3 оформлено довідку від 27.06.2018, зокрема в якій викладено висновок за результатами перевірки: порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 .
Згідно відомостей витягу із Протоколу № 14 засідання Дисциплінарної палати КДКА міста Києва від 03.07.2018, на засіданні було заслухано інформацію члена Дисциплінарної палати КДКА міста Києва Дрюк О.М. про перевірку відомостей викладених у заяві голови НААУ, РАУ ОСОБА_2 відносно дій адвоката Дідковської І.О. та вирішили порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 . Розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 здійснити 02.08.2018 об 11 год. 30 хв. в приміщенні КДКА м.Києва. 
Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 03.07.2018 № 50 вирішено порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4384 від 22.02.2011, видане Київською міською КДКА). Розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 здійснити 02.08.2018 о 11 год. 30 хв. в приміщенні КДКА м.Києва за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 2-й поверх.
У відповідності до листа від 06.07.2018 № 2/411-1/157-17 вказане рішення направлено адвокату Дідковській І.О. та вручено 28.07.2018, що підтверджується відомостями рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення зі штриховим ідентифікатором 0407031977633.
Згідно відомостей Акта № 5 від 02.08.2018 КДКА м. Києва адвокат ОСОБА_1 на засідання Дисциплінарної палати КДКА м. Києва 02.08.2018 у період часу з 11 год.30 хв. до 11 год.45 хв. не прибула.
Відповідно до протоколу № 15 від 02.08.2018 засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, на засідання вирішено відкласти розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на 20.08.2018 у зв`язку з її неявкою з невідомих причин, про що було листом повідомлено позивача.
Як вбачається з витягу протоколу № 16 засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатур и м. Києва від 20.08.2019 на засіданні 02.08.2019 задоволено заяву про самовідвід ОСОБА_6 , Угрінчука Е.Р., Дерев`янчуку В.А., ОСОБА_7 , Гнатюк Т.В., ОСОБА_8 у розгляді матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Також вирішено зупинити розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводу членів дисциплінарної палати КДКА м. Києва.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 13.09.2018 № 1709 відповідно до пункту 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у зв`язку зі зверненням КДКА м.Києва листом від 29.08.2018 через відсутність належного кворуму для прийняття рішень, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області скеровано матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_1 за заявою Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 . 
Як вбачається з матеріалів справи, представником Національної асоціації адвокатів України - Романенко Я.М. направлено на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області письмові пояснення до заяви на протиправні дії адвоката ОСОБА_1 .
Листом від 09.10.2018 № 52 КДКА Дніпропетровської області повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 18.10.2018.
Повторно листом від 22.10.2018 № 54 КДКА Дніпропетровської області повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 08.11.2018.
Листом від 03.12.2018 № 57 КДКА Дніпропетровської області втретє повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 14.12.2018.
Листом від 28.02.2019 № 48/3 КДКА Дніпропетровської області повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 07.03.2019. 
Повторно листом від 21.03.2019 № 67/2 КДКА Дніпропетровської області повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 04.04.2019. 
Листом від 07.05.2019 № 93/1 КДКА Дніпропетровської області повідомила позивача про розгляд дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 16.05.2019.
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 16.05.2019 № 4/ДПР-19 за наслідками розгляду скарги голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 від 26.12.2017, вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4384 від 22.02.2011, видане Київською міською КДКА) до дисциплінарної відповідальності за порушення ст.11 ч.1, ст. 34 ч.2 п.п. 2,3, 6 ст.43, ст. 57 Закону № 5076-VІ, ст. 65 Правил адвокатської етики та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 12 місяців.
Не погоджуючись з рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області та вважаючи його неправомірними, позивач звернулася з цим позовом до суду.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, загальні умови, підстави для притягнення та види дисциплінарної відповідальності адвоката регламентовано Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI.
Відповідно до частин першої та третьої статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі також – Закон №5076-VI), адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 31 Закону №5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.
Статтею 33 Закону №5076-VI передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Статтею 34 Закону № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI проводиться перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.
Частинами першою, другою вказаної статті обумовлено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Статтею 39 Закону № 5076-VI встановлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Статтею 40 Закону № 5076-VI визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
Судом встановлено, що до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва надійшла заява голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 , де остання зазначила про те, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» невиконання рішень адвокатського самоврядування.
У вказаній заяві зазначено, що рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2017 року № 227 "Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності" встановлено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07 жовтня 2017 року в «UBI FashionCenter», за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно- виборча конференція адвокатів міста Києва», проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції і регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.
Рада адвокатів України від імені Національної асоціації адвокатів України, яка є засновником органів адвокатського самоврядування в місті Києві (Ради адвокатів міста Києва, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва), звертає увагу, що Головою Ради адвокатів міста Києва є ОСОБА_4 , офіційна адреса для листування 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, З, 2 поверх, а Головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м, Києва є ОСОБА_5 , адреса для листування 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, З, 2 поверх. Кількісний та персональний склад Ради адвокатів міста Києва та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва розміщується за на офіційному сайті ради адвокатів міста Києва за посиланням http://kviv.unba.org.ua.
3 08 жовтня 2016 року у місті Києві не було проведено конференції адвокатів міста Києва із порядком денним щодо дострокового відкликання та/або обрання нових членів органів адвокатського самоврядування міста Києва у розумінні положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» на підставі встановленої Радою адвокатів України квоти представництва, затвердження регламенту та порядку проведення конференції адвокатів регіону.
Водночас, ОСОБА_1 не виконуючи рішення Ради адвокатів України № 211 від 23.09.2017 "Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності", яке розміщено на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України та веб-сайті Ради адвокатів м. Києва, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням ОСОБА_4 , при розгляді питання щодо обрання членів Ради адвокатів міста Києва виступила як кандидат на заначену посаду, надавала згоду на таке обрання та була у подальшому на неї обрана. 
З огляду, на зазначені факти та рішення Ради адвокатів України, в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п.6 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
Члени дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, ознайомившись із заявою (скаргою) та доданими до неї матеріалами, заявою та листами адвоката ОСОБА_1 , довідкою члена дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 27.06.2018 за результатом проведеної перевірки, прийшли до висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 є ознаки дисциплінарного проступку, тому було прийнято рішення про порушення дисциплінарного провадження щодо адвоката ОСОБА_1 .
Водночас, судом було встановлено, що листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 13.09.2018 № 1709 відповідно до пункту 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у зв`язку зі зверненням КДКА м. Києва листом від 29.08.2018 через відсутність належного кворуму для прийняття рішень, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області скеровано матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_1 за заявою Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 . 
Згідно статті 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Дніпропетровської області від 16.05.2019 № 4/ДПР-19 за наслідками розгляду скарги голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 від 26.12.2017, вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4384 від 22.02.2011, видане Київською міською КДКА) до дисциплінарної відповідальності за порушення ст. 11 ч. 1, ст. 34 ч. 2 п.п. 2,3, 6 ст. 43, ст. 57 Закону № 5076-VІ, ст. 65 Правил адвокатської етики та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 12 місяців.
Стосовно доводів позивача про те, що дисциплінарну справу не можливо було передати на розгляд КДКА Дніпропетровської області, відтак оскаржуване рішення прийняте з порушенням правил територіальної юрисдикції, оскільки робоче місце адвоката знаходиться у місті Києві, суд зазначає про таке.
Як вбачається з матеріалів справи адвокату Дідковській І.О. на підставі рішення Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.02.2011 за № 9-42 10 видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 22.02.2011 № 4384. Відповідно до витягу з Єдиного реєстру адвокатів України адресою робочого місця адвоката Дідковської І.О. є: АДРЕСА_1 . 
Згідно з частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до пункту 65 Правил адвокатської етики, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими до виконання адвокатськими бюро та адвокатськими об`єднаннями. Адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, зобов`язані неухильно виконувати свої повноваження згідно законодавства, приймати участь в роботі органів адвокатського самоврядування, до яких їх обрано, дотримуватись вимог закону та рішень З`їзду, актів РАУ, НААУ, не допускати дій та бездіяльності, що завдають шкоди адвокатурі в цілому, або блокують роботу окремих органів адвокатського самоврядування.
Відповідно до пункту 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, Голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.
Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку з тим, що на засіданні Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 02.08.2019 було задоволено заяви про самовідвід ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 у розгляді матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , відтак вирішено зупинити розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводу членів дисциплінарної палати КДКА м. Києва. 
З огляду на викладене Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідно до пункту 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у зв`язку з відсутністю належного кворуму для прийняття рішень, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області скеровано матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_1 за заявою Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 .
Таким чином, оскільки пунктом 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури передбачено скерування для розгляду до КДКА скарг, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону, то суд приходить до висновку, що Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, прийняв рішення про перерозподіл матеріалів дисциплінарного провадження до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпрпетрвської області, діючи в межах наданих йому повноважень.
Таким чином, доводи позивача про те, що дисциплінарне провадження відносно нього не могло здійснюватися іншою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією аніж за адресою робочого місця, суд відхиляє.
Аналогічні висновки щодо можливості здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвоката кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури не за адресою його робочого місця викладено Верховним Судом у постанові від 12 липня 2018 року по справі №826/13442/15. 
Щодо доводів позивача про порушення процедури розгляду питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, невмотивованості суті дисциплінарного проступку, суд наголошує на такому.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для ініціювання відносно позивача дисциплінарного провадження була заява Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Ізовітової Л.П.
Позивач посилаючись на порушення відповідачем процедури розгляду питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності посилалася на приписи абзацу другого частини 2 статті 36 Закону №5076-VI - дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Так, позивач зазначила, що заява ОСОБА_12 подана фізичною особою, а не уповноваженою певним органом, але у ній не зазначено відомості місця проживання заявника (скаржника), а зазначено адресу адміністративної будівлі - м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, пов.2.
Водночас, суд зауважує, що заява, на підставі якої порушено дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 була подана головою Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Ізовітовою Л.П. та оформлено на відповідному бланку, відтак доводи позивача про відсутність підстав для розгляду питання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності оскільки дисциплінарну справу стосовно неї не було підстав порушувати не знайшли свого підтвердження. Крім того, слід зауважити, що судом в межах цього провадження досліджується правомірність прийняття спірного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 16.05.2019 № 4/ДПР-19 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а не підстави порушення дисциплінарного провадження, оскільки вказане рішення не є предметом цього спору. 
Крім того, суд відхиляє доводи позивача про те, що відповідачем не було встановлено про відсутність заходів мирного врегулювання конфлікту за участю іншого адвоката.
Так, позивач стверджує, оскільки ОСОБА_2 , яка була скаржником є адвокатом, вона зобов`язана була вжити заходів мирного врегулювання конфлікту до моменту звернення із скаргою.
Приписами статті 52 Правил адвокатської етики не допускається зловживання правом на звернення до органів адвокатського самоврядування, в тому числі наділених дисциплінарними повноваженнями, щодо ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката. Кожен адвокат має вжити заходи мирного врегулювання конфлікту з участю іншого адвоката. В разі ініціації адвокатом дисциплінарного провадження стосовно іншого адвоката він має попередньо повідомити про це Раду адвокатів регіону за робочим місцем адвоката згідно відомостей в Єдиному реєстрі адвокатів України, а стосовно адвоката іноземної держави - асоціацію адвокатів чи правове товариство відповідної держави для пошуку шляхів мирного залагодження конфлікту. При виникненні конфлікту між адвокатами, наслідком якого є звернення одного з них зі скаргою до кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури регіону, адвокат, який ініціював звернення, зобов`язаний надати докази того, шо ним вжиті заходи мирного врегулювання такого конфлікту.
Водночас, суд зауважує, що у цьому випадку звернення із заявою ОСОБА_2 було оформлене не як звернення адвоката щодо дій іншого адвоката, а відповідно як посадової особи - голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України, на виконання рішення Національної асоціації адвокатів України № 238 "Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві від 15.11.2017". Так, вказаним рішенням вирішено звернутися до правоохоронних органів та судів міста Києва із заявою щодо спростування інформації, викладеної у направлених ОСОБА_13 до них звернення №№ 271, 272, 275 від 24.10.2017, проінформувавши про ухвалені Радою адвокатів України рішення. Звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва із окремими скаргами (заявами) щодо неналежної поведінки адвокатів, які всупереч положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», прийнятих рішень Ради адвокатів України, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням ОСОБА_4 та КДКА міста Києва під головуванням ОСОБА_5 , надали свою згоду на обрання нібито до органів адвокатського самоврядування в м. Києві зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків, дестабілізуючи при цьому ситуацію в місті Києві. 
Щодо посилання позивача у позовній заяві на порушення процедури порушення дисциплінарного провадження, суд зазначає, що позивачем в межах цього провадження не заявлено вимог щодо визнання протиправними рішення про порушення дисциплінарного провадження, дій чи бездіяльності КДКА міста Києва, відтак у даному випадку суд не наділений повноваженням встановлювати легітимність чи протиправність діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури міста Києва, а лише дає оцінку з приводу прийняття рішення КДКА Дніпропетровської області за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Із рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 16.05.2018 № 4/ДПР-19 вбачається, що дисциплінарною комісією КДКА Дніпропетровської області було досліджено матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , заяви ОСОБА_1 від 12.04.2018 № 18/04-1, № 18/04-2, тобто позивач була обізнана із відповідною заявою голови НААУ, РАУ ОСОБА_2 , про час та місце розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 повідомлялась шляхом надсилання письмових повідомлень на поштову адресу її робочого місця, однак адвокат на засідання дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області, що були призначені 18.10.2018, 08.11.2018, 14.12.2018, 07.03.2019, 04.04.2019, 16.05.2019 не з`явилась, про поважність причин неявки не повідомила.
За правилами статті 38 Закону № 5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до частини першої статті 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Згідно частин другої та третьої статті 40 Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Відтак, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не приймала участь у засіданнях дисциплінарної палати, усних та додаткових письмових пояснень не надавала, відтак не реалізувала свої права на участь у розгляді дисциплінарної справи відносно неї.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Відповідно до абзацу другого частини другої статті 41 Закону № 5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Відповідно до частини четвертої статті 40 Закону № 5076-VI під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Ознайомившись із спірним рішенням судом не встановлено процедурних порушень, на яких наголошувала позивач.
Відтак, суд не вбачає порушень викладених вище норм під час прийняття відповідачем оскаржуваних рішень.
Щодо суті порушень, за вчинення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає про таке.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту;
Згідно частини першої статті 20 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.
Пунктами 1, 5 частини першої статті 21 Закону №5076-VI передбачено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1)дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики ; 5)виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; .
Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування (частина перша, пункти 3, 6 частини другої статті 34 Закону № 5076-VI).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року.
Згідно пунктів 1, 3 частини другої статті 31 Закону № 5076-VI накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.
Правила адвокатської етики затверджує з`їзд адвокатів України, який є вищим органом адвокатського самоврядування України (частина перша, пункт 3 частини сьомої статті 54 Закону №5076-VI).
Відповідно до пункту 12 Правил адвокатської етики, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
Згідно пункту 66 Правил адвокатської етики, за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України. У разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що невиконання адвокатом рішень органів адвокатського самоврядування, блокування роботи окремих органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком та свідчить про порушення правил адвокатської етики. У разі якщо таке порушення є систематичним, повторним (протягом року) або грубим, то до такого адвоката може бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року.
Як вбачається з оскаржуваного рішення, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання рішень органів адвокатського самоврядування міста Києва, відтак, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 16.05.2019 № 4/ДПР-19 містить зміст адміністративного проступку.
Суд зазначає, що доводи позивача у позовній заяві зводяться до обґрунтування наявності в діях відповідача під час здійснення дисциплінарного провадження процедурних порушень, однак позивач не надає контраргументацію по суті порушення, на підставі якого на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю. 
Щодо доводів відповідача про порушення строку розгляду дисциплінарної справи, суд зазначає про таке.
Згідно частин першої, другої статті Закону № 5076-VІ дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Аналогічні приписи викладені у пункті 39 «Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідок його дисциплінарну відповідальність», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 р. № 120, де зокрема зазначено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. 
Як вже було зазначено вище, рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 50 від 03.07.2018 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Як вбачається з витягу протоколу № 16 засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 20.08.2018 на засіданні задоволено заяву про самовідвід ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , Дерев`янчуку В.А., ОСОБА_7 , Гнатюк Т.В., Рикову В.В. у розгляді матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Також вирішено зупинити розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводу членів дисциплінарної палати КДКА м. Києва.
У подальшому до Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Згідно відомостей витягу з протоколу № 5 від 16.05.2019 засідання Дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області, на засіданні 16.05.2019 було ухвалено поновити провадження у дисциплінарній справі відносно адвоката ОСОБА_1 .
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпрпетровської області № 4/ДПР-19 від 16.05.2019 року притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. 
Отже, з підстав викладеного суд зазначає, що рішення 4/ДПР-19 від 16.05.2019 про притягнення адвоката Дідковську І.О. прийнято поза межами місячного строку. 
Водночас, слід зазначити, що вказане порушення не є істотним порушенням процедури, внаслідок якої могли б бути порушені права та інтереси позивача. Суд також враховує ту обставину, що засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва неодноразово відкладалось за неявкою позивача, а у подальшому було зупинено. 
Окрім того, порушення строку розгляду скарги є такою обставиною, за наявністю якої чинне законодавство прямо не визначає такого наслідку як протиправність рішення, прийнятого за відповідною процедурою.
Суд в цьому аспекті вважає необхідним звернути увагу на наступну правову позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду постанов КАС ВС у справі № 825/2328/16 від 22 травня 2020: «...При цьому, Верховний Суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття».
При цьому наведена правова позиція Верховного Суду не змінювалась та суд касаційної інстанції не відступав від викладених правових висновків. 
Таким чином, суд дійшов висновку, що порушення строку розгляду дисциплінарної справи відносно позивача не вплинуло безпосередньо на зміст (підстави) оскаржуваного рішення від 16.05.2019 № 4/ДПР-19. 
Враховуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. 
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частина першою - третьою статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Беручи до уваги наведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають. Таким чином, зазначене зумовлює відсутність підстав для відшкодування судових витрат стороні позивача.
Керуючись ст. ст. 77, 90, 139, 241- 246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України,
В И Р І Ш И В :
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.