ПОСТАНОВА 
Іменем України

25 червня 2026 року         м. Кропивницький

справа № 405/2398/20
провадження № 22-ц/4809/1106/26 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Чельник О. І.,
секретар судового засідання Діманова Н. І.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького від 26 березня 2026 року у складі головуючого судді Шевченко І. М.
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог, клопотання про призначення повторної експертизи та ухвали суду першої інстанції.
У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_3 , в якому просив визнати майно – квартиру АДРЕСА_1 , зареєстровану за відповідачкою, об`єктом спільної сумісної власності подружжя та розділити її між позивачем та відповідачкою, визнавши за позивачем право власності на 1/2 частку даної квартири.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Кіровограда від 03 березня 2021 року призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю та його розподіл судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу, провадження якої доручено експертам Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
На вирішення експертам поставлено наступні питання :
1.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 на момент проведення експертизи?
2.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 до ремонту та перебудови, тобто на 07.06.2008 року?
3.Чи являються ремонтні роботи та поліпшення, перераховані в позовній заяві невід`ємними поліпшеннями?
4.Який відсоток від вартості складають невід`ємні поліпшення?
Надано експертам матеріали цивільної справи № 405/2398/20 провадження № 2/405/341/20.
Надано експертами доступ до матеріалів інвентаризаційної справи по квартирі АДРЕСА_1 , що знаходяться в ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації (м. Кропивницький, вул. Шульгіних, 12).
Зупинено провадження по справі на час проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.

14 листопада 2024 року експертом складено висновок №1231/1232/21-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи у цій справі (а.с.95-112 том 1).

У лютому 2026 року представник позивача адвокат Данилюк Н.В. подала до суду клопотання, в якому просила призначити по справі додаткову судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручити експертам Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 
На вирішення експертам поставити наступні питання :
1.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 на момент проведення експертизи?
2.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 до ремонту та перебудови, тобто на 07.06.2008 року?
3.Чи являються ремонтні роботи та поліпшення, перераховані в позовній заяві невід`ємними поліпшеннями?
4.Який відсоток від вартості складають вищевказані невід`ємні поліпшення (а.с.1 том 2).

Ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницького від 26 березня 2026 року призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю та його розподіл додаткову судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено експертам Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (25000 м. Кропивницький вулиця Героїв Рятувальників, 2).
На вирішення експертам поставлено наступні питання :
1.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 на момент проведення експертизи?
2.Яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 до ремонту та перебудови, тобто на 07.06.2008 року?
3.Чи являються ремонтні роботи та поліпшення, перераховані в позовній заяві невід`ємними поліпшеннями?
4.Який відсоток від вартості складають вищевказані невід`ємні поліпшення?
Зупинено провадження по справі на час проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, місцевий суд керувався тим, що позивач звернувся до суду з позовом про визнання майна спільною сумісною власністю та його розподіл, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за відповідачкою. Разом з тим, у зв`язку з відсутністю певних документів, при проведенні первісної експертизи експерт надала відповіді не на всі питання, які були поставлені. Оскільки до суду надані додаткові докази, суд вважав наявними підстави для призначення у справі додаткової судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
ОСОБА_2 подала до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали Подільського районного суду міста Кропивницького від 26 березня 2026 року та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. Крім того, відповідачка просить зобов`язати суд першої інстанції привести найменування відповідача у відповідність із фактичними даними, зазначивши її прізвище як ОСОБА_5 (дошлюбне), оскільки зміна прізвища відбулась у 2021 році.
Вказує, що звертаючись до суду з позовом у 2020 році, позивач не надав жодного доказу на підтвердження своїх вимог. До позовної заяви не було долучено жодних документів, які б підтверджували понесені витрати на ремонт квартири, що є предметом спору, позивачем надано тільки документ на підтвердження сплати судового збору, ордер та договір про надання правничої допомоги, документи що посвідчують особу позивача та дані з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Зазначає, що всі наявні в матеріалах справи докази (зокрема, докази понесених витрат на ремонт, технічна документація на квартиру тощо) надані виключно відповідачкою.
Зауважує, що позивачем не було подано будь-якого заперечення на висновок вже проведеної первинної експертизи, тобто він повністю погодився з існуючим висновком експерта №1231/1232/21-27 від 14 листопада 2024 року, а клопотання подане позивачем про проведення повторної експертизи є нічим іншим як зловживання процесуальними правами.
Відповідачка вказує, що оскаржувана ухвала не містить жодного обґрунтування чому наявний висновок є неповним або неясним, оцінки можливості усунення неповноти іншими процесуальними засобами (зокрема, допитом експерта відповідно до ст. 110 ЦПК України).
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.
Відзиву на апеляційну скаргу позивачем не подано, що згідно вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції. 
Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
Заслухавши пояснення відповідачки ОСОБА_2 , представника позивача – адвоката Данилюк Н.В., вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції – скасуванню, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.
Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.
Згідно статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, місцевий суд керувався тим, що позивач звернувся до суду з позовом про визнання майна спільною сумісною власністю та його розподіл, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за відповідачкою. Разом з тим, у зв`язку з відсутністю певних документів, при проведенні первісної експертизи експерт надала відповіді не на всі питання, які були поставлені. Оскільки до суду надані додаткові докази, суд вважав наявними підстави для призначення у справі додаткової судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.
Колегія суддів не погоджується із такими висновками місцевого суду з огляду на таке.
Відповідно до частини першої стаття 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Отже судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.
Згідно зі статтею 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).
Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.
Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.
В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.
Отже, додаткова експертиза призначається у тому випадку, коли після розгляду судом первинної експертизи залишилися які-небудь неясності, суд не отримав відповіді на всі поставлені питання (неповна експертиза). В тому випадку, якщо в процесі судового засідання усунути ці недоліки за допомогою заслуховування експерта не є можливим суддя за власною ініціативою, а також за клопотанням сторін може призначити додаткову експертизу.
Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 квітня 2021 року у справі № 201/15019/14-ц).
Процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 грудня 2022 року у справі № 686/15304/14).
Разом з тим, призначаючи додаткову експертизу у даній справі, суд у мотивувальній частині ухвали взагалі не зазначив, що наявний у матеріалах справи висновок є необґрунтованим або таким, що суперечить матеріалам справи, що він викликає сумніви у його правильності. 
Відтак, без наведення мотивів, з яких суд вважає висновок експерта неповним чи неясним або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження, місцевий суд дійшов передчасного висновку про задоволення клопотання позивача про призначення у справі додаткової експертизи.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що ухвала суду є необґрунтованою, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Щодо вимог апеляційної скарги про зобов`язання суду першої інстанції привести найменування відповідача у відповідність із фактичними даними, зазначивши її прізвище як ОСОБА_5 (дошлюбне), колегія суддів зазначає, що вказане не входить до повноважень апеляційного суду, визначених ст. 374 ЦПК України. Поряд з цим, відповідачка не позбавлена можливості звернутись до суду першої інстанції із відповідною заявою.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Відповідно до приписів п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України, оскільки ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню, постановлена із порушенням норм процесуального права.
При цьому, оскільки справа направляється для продовження розгляду, то апеляційний суд не вирішує питання розподілу судових витрат.
Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.
Ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького від 26 березня 2026 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена 03.07.2026.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді О. Л. Карпенко

О. І. Чельник