РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

31 липня 2026 року | м. Рівне | №460/1258/26
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом
| ОСОБА_1
до | Територіального управління БЕБ у Вінницькій області
| про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області (далі - відповідач), у якому просив:
- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у підготовці і направленні оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії станом на 01.01.2026 у відповідності до ст.43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забзпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням «Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом про Державний бюджет України на 2026 рік (3328,00 грн) на відповідний коефіцієнтта з зазанченням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2025;
- зобов`язати відповідача підготувати і направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії станом на 01.01.2026 у відповідності до ст.43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забзпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням «Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом про Державний бюджет України на 2026 рік (3328,00 грн) на відповідний коефіцієнтта з зазанченням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2025.
Позовні вимоги мотивовані протиправністю дій відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у Рівненській області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2026.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 29.01.2026 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Даною ухвалою встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву, з поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів.
Відповідач позов не визнав. Представник відповідача у наданому до суду відзиві на позов просив у задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Свою позицію мотивував посиланням на те, що у відповідача посадові оклади визначені з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2102,00 грн, з 01.01.2026 не змінились, внаслідок чого підстав для складення та надання пенсійному органу довідки про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026 немає.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 16.02.2026 у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення розгляду справи №460/1258/26 у порядку загального провадження відмовлено.
Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне.
Позивач проходив службу в Територіальному управлінні БЕБ у Вінницькій області та з 03.01.2025 звільнений зі служби з посади старшого детектива Управління детективів із стратегічного захисту економіки Територіального управління БЕБ у Вінницькій області.
У січні 2026 року позивач звернувся до відповідача із заявою, у якій просив надати до ГУПФ довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2026 з визначенням розміру складових грошового забезпечення виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" на 01.01.2026 (у розмірі 3328,00 грн).
Відповідач у листі від 12.01.2026 повідомило позивача про відсутність правових підстав для оформлення та надання довідки про грошове забезпечення, оскільки розрахункова величина для обчислення складових грошового забезпечення посадових осіб, які мають спеціальні звання, з 01.01.2026 не змінилась та становить 2102,00 грн.
Не погодившись з позицією відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини в сфері пенсійного забезпечення осіб, які перебували на військовій службі, є Закон України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (надалі - Закон №2262-ХІІ).
Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону №2262-ХІІ особи з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особи, які мають право на пенсію за цим Законом при наявності встановленої цим Законом вислуги на військовій службі, службі в (...) Бюро економічної безпеки України, (...) мають право на довічну пенсію за вислугу років.
Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення, є положення частини третьої статті 43 та частини четвертої статті 63 Закону № 2262-XII.
Так, згідно з ч.3 ст. 43 Закону №2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону №2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
У силу абзацу 1 ч.3 ст. 31 Закону України від 28.01.2021 №1150-IX "Про Бюро економічної безпеки України" особливі умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки України визначаються Кабінетом Міністрів України. Посадовий оклад осіб, які мають спеціальні звання, не може становити менше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.
На виконання зазначеної норми Кабінет Міністрів України постановою від 06.10.2021 №1068 затвердив Умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки, пунктом 2 яких передбачено, що посадові оклади осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, визначаються шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, на коефіцієнт.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" установлено з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3209 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: (...) працездатних осіб - 3328 гривень; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, посадового окладу прокурора окружної прокуратури, посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, - на рівні, встановленому для відповідного державного органу станом на 31 грудня 2025 року.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (надалі - Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
За змістом п.п. 2, 3 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та надсилає відповідну інформацію (...).
Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів, комісіям з реорганізації ДФС/територіальних органів ДФС (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
Наказом бюро економічної безпеки України від 19.07.2023 №220 затверджено Інструкцію про організацію роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Інструкція). Ця Інструкція визначає процедуру організації в центральному апараті та територіальних управліннях БЕБ роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій особам, які мають право на пенсійне забезпечення згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
У силу п. 1 розділу 2 Інструкції уповноважені структурні підрозділи готують та подають у встановленому чинним законодавством порядку до органів, які призначають пенсії, документи для призначення (перерахунку) пенсій.
Відповідно до п. 2 розділу 3 Інструкції під час проведення перерахунку пенсій відповідно до списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, складених органами, які призначають пенсії, уповноважений структурний підрозділ на підставі відомостей, отриманих від служби управління персоналом центрального апарату та територіальних управлінь БЕБ, складає довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку. На період підготовки довідок про розмір грошового забезпечення осіб, вказаних в абзаці першому цього пункту, для масового перерахунку пенсій уповноважений структурний підрозділ має право залучати до цієї роботи необхідну кількість працівників БЕБ.
Згідно з ч.2 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
У цій справі спір стосується наявності підстав для складення довідки про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026, а також проведення перерахунку пенсії з урахуванням грошового забезпечення, зазначеного у відповідній довідці.
Суд, виходячи з наведених вище положень ст.ст. 43, 51, 63 Закону №2262-ХІІ, зазначає, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами названого Закону, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведені на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці.
Велика Палата Верховного суду у постанові від 24.06.2020 у справі №160/8324/19 зробила висновки, що: "Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Частина 18 ст. 43 Закону № 2262-ХІІ встановлює, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Відповідно до ч.3 ст. 51 згаданого Закону перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.".
Отже, підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону №2262-ХІІ, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій осіб.
У спірних відносинах позивачка переконувала, що грошове забезпечення посадових осіб ТУ БЕБ у м. Києві, які мають спеціальне звання, з 01.01.2026 збільшилось внаслідок підвищення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" на 01.01.2026 (3328,00 грн).
Водночас відповідач наведені обставини заперечував з посиланням на те, що у ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" окремо визначений розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб, який застосовується для обчислення розмірів посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, зокрема й Законом України "Про Бюро економічної безпеки України".
Представник відповідача у відзиві на позов наголошував, що станом на 01.01.2026 відповідний розмір прожиткового мінімуму залишався незмінним та становив 2102,00 грн, внаслідок чого з 01.01.2026 не відбулось підвищення розміру грошового забезпечення посадових осіб відповідача, які мають спеціальне звання, як обов`язкової передумови для складення довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ.
Оцінюючи наведені доводи сторін, суд виходить з таких міркувань.
Зі змісту процитованих вище приписів ч.3 ст. 31 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", а також п. 2 Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068, слідує, що посадові оклади осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, визначаються шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, на коефіцієнт.
То ж розрахунковою величиною для визначення розміру посадового окладу визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня календарного року.
У спірний період ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" було визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3328,00 грн), а також окремо розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що застосовується для обчислення розмірів посадових окладів працівників державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, зокрема й Законом України "Про Бюро економічної безпеки України" (2102,00 грн).
Визначення прожиткового мінімуму, закладення правової основи для його встановлення та врахування при реалізації державою конституційної гарантії громадян урегульовано Законом України від 15.07.1999 №966-XIV "Про прожитковий мінімум", відповідно до статті 1 якого прожитковий мінімум - це вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров`я набору продуктів харчування (далі - набір продуктів харчування), а також мінімального набору непродовольчих товарів (далі - набір непродовольчих товарів) та мінімального набору послуг (далі - набір послуг), необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості.
Прожитковий мінімум визначається нормативним методом у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років; дітей віком від 6 до 18 років; працездатних осіб; осіб, які втратили працездатність. До працездатних осіб відносяться особи, які не досягли встановленого законом пенсійного віку.
Суд зауважує, що у змісті наведеної норми Закону України "Про прожитковий мінімум" закріплено вичерпний перелік основних соціальних і демографічних груп населення, стосовно яких визначається прожитковий мінімум. "Працівники інших державних органів" до соціальної демографічної групи населення, стосовно яких прожитковий мінімум повинен встановлюватися окремо, не віднесені.
На наведене звернув увагу Верховний Суд у постановах від 27.02.2025 у справі №400/5760/24, від 20.02.2025 у справі №420/3716/24.
Варто зазначити, що зміни до Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" у частині, яка регламентує розмір окладу у спірний період, про який йдеться у позовній заяві, а також до Закону України "Про прожитковий мінімум" щодо визначення прожиткового мінімуму окремо для працівників державних органів - не вносилися, тож законних підстав для зменшення розміру прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 01.01.2026 для цілей визначення посадового окладу осіб, які мають спеціальне звання БЕБ, - немає.
У спірних відносинах Закон України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" фактично змінив складову для визначення базового розміру посадового окладу осіб, які мають спеціальне звання БЕБ, що порушує гарантії незалежності вказаної категорії працівників, визначені ч.1 ст. 5 Закону №1150-ІX (щодо належної оплати праці та соціальних гарантій працівників Бюро економічної безпеки України; установленого законом порядком фінансування та матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України).
Закон України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" не повинен містити інакшого чи додаткового правового регулювання правовідносин, що охоплюються предметом регулювання інших законів України, особливо тієї сфери суспільних відносин, для яких діють спеціальні норми.
Конституція України не надає закону про Державний бюджет України вищої юридичної сили стосовно інших спеціальних законів.
На такі аспекти законодавчого регулювання звернув увагу Конституційний Суд України у рішеннях від 09.07.2007 № 6-рп/2007 (справа про соціальні гарантії громадян) та від 22.05.2008 № 10-рп/2008 (справа щодо предмета та змісту закону про Державний бюджет України).
Аналогічні правові висновки у подібних правовідносинах висловив Верховний Суд у постановах від 10.11.2021 у справі №400/2031/21, від 30.11.2021 у справі №360/503/21, від 02.06. 2023 у справі №400/4904/21, від 13.07.2023 у справі №280/1233/22, від 24.07.2023 у справі №280/9563/21, від 25.07.2023 у справі №120/2006/22-а, від 26.07.2023 у справі №240/2978/22, від 27.07.2023 у справі №240/3795/22.
У рішенні від 28.08.2020 №10-p/2020 Конституційний Суд України наголосив на тому, що скасування чи зміна законом про Державний бюджет України обсягу прав i гарантій та законодавчого регулювання, передбачених у спеціальних законах, суперечить статті 6, частині другій статті 19, статті 130 Конституції України.
Виходячи з того, що предмет регулювання законів України про Державний бюджет України на кожний рік, є спеціальним, що обумовлено положеннями пункту 1 частини другої статті 92 Основного Закону України, Конституційний Суд України в Рішенні від 27.02.2020 №3-p/2020 дійшов висновку, що ним не можна вносити зміни до інших законів України, зупиняти їх дію a6o скасовувати їx, а також встановлювати інше (додаткове) законодавче регулювання відносин, відмінне від того, що є предметом спеціального регулювання іншими законами України (абзац восьмий підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі №520/15025/16-a сформувала правовий висновок, згідно з яким у разі існування неоднозначного a6o множинного тлумачення прав та обов`язків особи в національному законодавстві органи державної влади зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для особи.
Вирішуючи цей спір по суті, суд також враховує принцип тлумачення закону на користь особи, що є однією з основних засад правової системи, яка вказує, що суди повинні намагатися тлумачити закони та його норми в такий спосіб, щоб максимально захищати права та інтереси фізичної особи. 
Важливо також відзначити, що принцип тлумачення закону на користь особи не означає безумовне ігнорування закону, але вказує на те, що в сумнівних ситуаціях суди повинні намагатися вибрати інтерпретацію, яка максимально захищає права та інтереси саме фізичної особи.
Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 10.01.2024 у справі №240/4894/23.
Суд також враховує, що підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, є збільшення рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом №2262-ХІІ, що може бути реалізовано двома шляхами:
- через централізований механізм повідомлень та інформувань територіального органу Пенсійного фонду України органами влади, у спосіб, визначений пунктами 1-3 Порядку № 45;
- за відповідною заявою пенсіонера та доданими до неї документами.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 26.07.2023 у справі №380/16010/21, від 17.10.2023 у справі №380/657/22, від 14.11.2023 у справі №380/2246/22, від 28.11.2023 у справі №160/12994/22, від 10.01.2024 у справі №№400/3128/23.
За наведених обставин суд дійшов до висновку, що відповідач, відмовляючи у наданні позивачу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, положень статті 31 Закону №1150-IX та пункту 2 Умов №1068, із зазначенням відомостей про розмір грошового забезпечення, обчисленого з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн, для проведення перерахунку основного розміру її пенсії з 01.02.2026 (з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії), діяло не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У спірних відносинах позивач звертався до відповідача із заявою про складення та надання до ГУПФ довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, а відповідач відмовив у її виготовленні, тобто вчинив дії, що за вищевикладених обставин належить визнати протиправними.
З урахуванням вищевикладеного, суд на підставі ч.2 ст. 9 КАС України вважає за необхідне визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу у підготовці і наданні до ГУПФ України в Рівненській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026.
Крім того, для повного відновлення порушеного права позивача та враховуючи, що перерахунок пенсії позивача в даному випадку підлягає з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, суд вважає необхідним зобов`язати відповідача підготувати і надати до пенсійного органу довідку про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026, обчисленого з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн, для перерахунку основного розміру пенсії позивача з 01.02.2026.
Зважаючи на встановлені у ході судового розгляду фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов вимоги ОСОБА_1 до Територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволити повністю.
Визнати протиправними дії Територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області щодо відмови у підготовці і направленні оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії станом на 01.01.2026 у відповідності до ст.43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забзпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням «Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом про Державний бюджет України на 2026 рік (3328,00 грн) на відповідний коефіцієнтта з зазанченням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2026.
Зобов`язати Територіальне управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області підготувати і направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії станом на 01.01.2026 у відповідності до ст.43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забзпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням «Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом про Державний бюджет України на 2026 рік (3328,00 грн) на відповідний коефіцієнтта з зазанченням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2026.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 
Повний текст рішення складений 31 липня 2026 року 
Учасники справи:
Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 ) 
Відповідач - Територіальне управління БЕБ у Вінницькій області (пл. Привокзальна, 36,м. Вінниця,Вінницький р-н, Вінницька обл.,21001, ЄДРПОУ/РНОКПП 45303399) 

Суддя       С.М. Дуляницька