КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

справа № 756/8939/25
провадження № 22-ц/824/9678/2026

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2026 року м. Київ
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів : 
судді-доповідача Кирилюк Г. М.,
суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

розглянув в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна Оселя», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович, про визнання недійсним договору та скасування державної реєстрації права власності, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 березня 2026 року в складі судді Пукала А. В.,

установив:

18.06.2025 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 , Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» (далі - ПрАТ «Трест Київміськбуд-1»), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя» (далі - ТОВ «УК «Затишна оселя»), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк З. З. про визнання недійсним договору та скасування державної реєстрації права власності. 
Посилались на ті підстави, що вони є власниками квартир, розташованих в будинку АДРЕСА_1 , а саме: ОСОБА_1 - власник квартири №27 ; ОСОБА_2 - власниця квартири №12 , а також співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. 
Як стало відомо, на приміщення загального користування 78, площею 23,73 кв.м., яке розташоване в будинку АДРЕСА_1 , було зареєстровано право власності за ОСОБА_3 на підставі Договору інвестування у нерухомість №133-5-ВПП (1) від 06.02.2008, укладеного з ЗАТ «Трест Київміськбуд-1».
Зазначали, що відповідно до технічної документації на будинок, вказане приміщення є частиною покрівлі, відповідно є приміщенням загального користування. 
Просили суд: 
визнати недійсним договір інвестування у нерухомість № 133-5-ВП (1) від 06.02.2008 року, укладений між ОСОБА_3 та ЗАТ «Трест Київміськбуд-1;
скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка З. З. про реєстрацію права власності за ОСОБА_3 , а саме: рішення № 64317536 від 28.07.2022 про державну реєстрацію прав на Приміщення 78, загальною площею 23,73 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30 червня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
18 серпня 2025 року ОСОБА_3 подав зустрічну позовну заяву до  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця», треті особи: ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_5 .
Просив суд : 
визнати недійсним Договір №1331027 про участь у фонді фінансування будівництва «Столиця-1» виду А від 28 листопада 2006 р., укладеного ТОВ КБ «Столиця» та ОСОБА_4 , який в подальшому відступив право вимоги за цим договором ОСОБА_1 згідно договору №1331027 про відступлення права вимоги від 18 жовтня 2007 року;
визнати недійсним Договір №1331012 про участь у фонді фінансування будівництва «Столиця-1» укладеного ТОВ КБ «Столиця» та ОСОБА_2 ;
скасувати державну реєстрацію прав власності з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_1 , проведену Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське бюро технічної інвентаризації» 18 травня 2009 року (реєстровий номер 45693, у реєстровій книзі: 588-126) на підставі свідоцтва про право власності від 05 травня 2009 року серії НОМЕР_1 , виданого Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Наказ №582-С/КІ від 14 квітня 2009 р.), загальною площею 88,60 кв.м., та будь-які похідні від права власності речові права на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_5 , обтяження таких прав, в тому числі, але не обмежуючись забороною, орендою та іпотекою;
- скасувати державну реєстрацію прав власності з одночасним припиненням речових прав, на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_6 , що належить ОСОБА_2 , проведену Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське бюро технічної інвентаризації» на підставі свідоцтва про право власності від 22 липня 2009 року серії НОМЕР_2 , виданого Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Наказ №1105-С/КІ від 14 липня 2009 р.), загальною площею 135,10 кв.м., та будь-які похідні від права власності речові права на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_7 , обтяження таких прав, в тому числі, але не обмежуючись забороною, орендою та іпотекою.
Посилався на ті підстави, що він є власником групи нежитлових приміщень №78 площею 23,73 кв.м. на підставі довідки про здійснення повного розрахунку, акту прийому-передачі нежитлових приміщень інвестору та договору інвестування в нерухомість та інших документів. Вказане майно не належить до спільного майна багатоквартирного будинку.
Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 набули у власність квартири АДРЕСА_5 , на підставі недійсних правочинів, сумнівних та нікчемних документів, з порушенням прав співвласників багатоквартирного будинку щодо спільного майна.
Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04 березня 2026 року відмовлено в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ПАТ «Банк Столиця», треті особи: ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору та скасування державної реєстрації права власності, у справі № 756/8939/25, що перебуває на розгляді у судді Оболонського районного суду м. Києва Пукало А. В. Зустрічну позовну заяву повернуто відповідачу.
Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що предмети первісного та зустрічного позовів є різними, вимоги не є взаємовиключними, їх спільний розгляд може ускладнити судовий розгляд й вирішення справи, тому вважав недоцільним їх спільний розгляд. 
18.03.2026 ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 березня 2026 року про повернення зустрічної позовної заяви та прийняти рішення про прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду у цивільній справі № 756/8939/25.
Вважає, що обидва позови взаємопов`язані та їх спільний їх розгляд є доцільним, первісний та зустрічний позови мотивовані порушенням прав співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_9 . Задоволення зустрічного позову повністю виключає задоволення зустрічного позову. 
Правом надання відзиву на апеляційну скаргу учасники справи не скористалась.
Відповідно до положень частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.
Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємопов`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.
Таким чином, зі змісту ст. 193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.
Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.
За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.
Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 та постановах Верховного Суду від 18 листопада 2021 року у справі № 910/3310/21, від 12 травня 2022 року у справі № 910/7951/21, від 17 травня 2021 року у справі № 910/18778/20.
З огляду на те, що спільний розгляд позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ПрАТ «Трест Київмівськбуд-1» про визнання недійсним договору інвестування у нерухомість № 133-5-ВВП (1) від 06.02.2008, укладеного між ОСОБА_3 та ЗАТ «Трест Київміськбуд-1»; скасування рішення № 64317536 від 28.07.2022 про державну реєстрацію прав на приміщення 78, загальною площею 23,73 кв.м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця» про визнання недійсним договору №1331027 про участь у фонді фінансування будівництва «Столиця-1» виду А від 28 листопада 2006 р., укладеного ТОВ КБ «Столиця» та ОСОБА_4 ; визнання недійсним договору №1331012 про участь у фонді фінансування будівництва «Столиця-1» укладеного ТОВ КБ «Столиця» та ОСОБА_2 ; скасування державної реєстрації прав власності з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_1 , скасування державної реєстрації права власності з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно, квартиру АДРЕСА_6 , що належить ОСОБА_2 міг ускладнити судовий розгляд й вирішення справи, враховуючи відмінність предметів первісного та зустрічного позовів, вимоги по яким не є взаємовиключними, суд першої інстанції дійшов по суті правильного висновку про недоцільність їх спільного розгляду. 
При цьому суд також враховує, що 04 березня 2026 року Оболонським районним судом м. Києва позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без розгляду.
Повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.
Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. 353, 367, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 березня 2026 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук