ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

13 липня 2026 року 	м. Ужгород	№ 640/11015/19 	
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ващиліна Р.О., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Семитрелер» до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Семитрелер» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України, в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154498/414083007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 03.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; 2) визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154499/414083007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №7 від 03.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; 3) визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154602/414083007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №29 від 11.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; 4) зобов`язати ДФС України провести реєстрацію податкових накладних №6, 7 від 03.04.2019 р. та №29 від 11.04.2019 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що по факту реалізації товару за укладеним з ТОВ «Мотор Січ-Ойл» договором позивач у встановленому порядку та строки направив для реєстрації податкові накладні №6, 7 від 03.04.2019 р. та №29 від 11.04.2019 р. Однак згідно з отриманою електронною квитанцією реєстрація таких була зупинена у зв`язку з невідповідністю вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття відповідного рішення. На виконання зазначеної вимоги позивач направив пояснення та необхідні первинні документи, незважаючи на що рішенням комісії ГУ ДФС в м. Києві у реєстрації таких податкових накладних було відмовлено. Вказані рішення вважає протиправними та такими, що суперечить норма чинного законодавства, оскільки позивачем було надано до контролюючого органу необхідні пояснення та первинні документи на підтвердження реальності здійсненої операції та специфіки господарської діяльності товариства. Однак такі не були враховані відповідачем при прийнятті оскаржених рішень.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.07.2019 відкрито провадження у справі.
Однак справа у встановлені нормами Кодексу адміністративного судочинства України строки Окружним адміністративним судом міста Києва розглянута не була. 
У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва дана адміністративна справа була передана на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.
04 березня 2025 року вказана справа надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2025 року, дану адміністративну справу передано на розгляд судді Рейті С.І.
Ухвалою від 10 березня 2025 року Закарпатський окружний адміністративний суд прийняв дану справу до свого провадження та вирішив здійснювати її подальший розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. 
Ухвалою від 13.05.2025 Закарпатський окружний адміністративний суд замінив первісного відповідача 1 на правонаступника – Головне управління ДПС у м. Києві. 
У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_1 з посади у відставку розпорядженням керівника апарату Закарпатського окружного адміністративного суду №9 від 01.01.2026 ця адміністративна справа передана для призначення повторного автоматизованого розподілу. 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.01.2026 року, дану адміністративну справу передано на розгляд судді Ващиліну Р.О.
Ухвалою від 06.01.2026 дану адміністративну справу прийнято до свого провадження суддею Закарпатського окружного адміністративного суду Ващиліним Р.О.
23 серпня 2019 року представник відповідачів подала до суду відзиви на позов, в якій проти заявлених позовних вимог заперечила. Так, вважає, що прийняті за результатами розгляду поданих позивачем податкових накладних рішення про відмову у їх реєстрації відповідають законодавчим нормам. 
21 серпня 2019 року представник позивача надіслав до суду відповідь на відзив, в якому з доводами відповідачів не погоджується. Так, звертає увагу на те, що такі не містять жодних обґрунтувань конкретних підстав відмови, окрім цитування законодавчих норм. 
06 травня 2025 року представник відповідачів надіслала до суду відзиви на позовну заяву, доводи яких зводяться до раніше наведених аргументів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 12 лютого 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Семитрелер» (далі – ТОВ «Семитрелер») (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мотор Січ-Ойл» (далі – ТОВ «Мотор Січ-Ойл») (Покупець) укладено договір купівлі-продажу №12022019/03, за умовами якого продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти напівпричіп-цистерну Бензовоз марки Ali Riza Usta виробництва Туреччини в кількості 2 одиниці, комплектація визначена в Додатку №1 до цього договору, та оплатити за нього ціну (загальну вартість), визначену згідно з положеннями цього договору. 
П. 2.1 договору перебачено, що поставка напівпричепа здійснюється продавцем покупцю в м. Одеса, вул. Отамана Головатого, 98. Датою поставки напівпричепа покупцю вважається дата прийому-передачі напівпричепа продавцем покупцю, або уповноваженому представнику покупця з оформленням товарної накладної та акту приймання-передачі. 
Згідно з п. 3.1 договору, на день підписання сторонами цього договору загальна вартість напівпричепа становить 3060040,00 грн, в тому числі ПДВ 510006,67 грн, що є еквівалентом суми 113000,00 дол. США за курсом продажу валюти Міжбанк зазначеному на сайті: minfin.co.ua станом на 12.02.2018.
Ціна договору, що підлягає сплаті покупцем за цим договором після поставки напівпричепа в Україну включає в себе, в тому числі всі необхідні митні платежі, а також інші податки, платежі, пов`язані із ввезенням напівпричепа в Україну для вільного продажу, що діють на момент передачі напівпричепа (п. 3.2 договору). 
Відповідно до п.п. 4.1, 4.2 та 4.3 договору, покупець протягом 3 банківських днів з моменту підписання договору зобов`язується сплатити на поточний рахунок постачальника, вказаний в п. 4.7 цього договору, першу частину, а саме 20% грошових коштів ціни договору за курсом Міжбанк на день виставлення рахунку, зазначеному на сайті: minfin.co.ua.
Покупець протягом 3 банківських днів з моменту письмового повідомлення продавцем про готовність товару до відвантаження з заводу виробника зобов`язується сплатити на поточний рахунок постачальника, вказаний в п. 4.7 цього договору, другу частину, а саме 60% грошових коштів ціни договору за курсом Міжбанк на день виставлення рахунку, зазначеному на сайті: minfin.co.ua.
Покупець протягом 2 банківських днів з моменту письмового повідомлення продавцем про готовність товару до відвантаження в м. Одеса зобов`язується сплатити на поточний рахунок постачальника, вказаний в п. 4.7 цього договору, третю частину, а саме 20% грошових коштів ціни договору за курсом Міжбанк на день виставлення рахунку, зазначеному на сайті: minfin.co.ua.
10 квітня 2019 року у зв`язку зі зміною загальної вартості напівпричепів сторони уклали додаткову угоду №01, відповідно до умов якої дійшли згоди, що загальна вартість напівпричепу VIN NP9ARUM3BKA042003 становить 1524882,50 грн, в тому числі ПДВ 254147,08 грн. 
Окрім того, 10 квітня 2019 року сторони уклали додаткову угоду №02, відповідно до умов якої дійшли згоди, що загальна вартість напівпричепу VIN NP9ARUM2BKA042004 становить 1524882,50 грн, в тому числі ПДВ 254147,08 грн.
Платіжними дорученнями №333 від 03.04.2019 та №334 від 03.04.2019 ТОВ «Мотор Січ-Ойл» перерахувало в якості передоплати за напівпричіп-цистерну 914000,00 грн та 912532,00 грн відповідно. Також платіжним дорученням №339 від 11.04.2019 ТОВ «Мотор Січ-Ойл» перерахувало в якості передоплати за напівпричіп-цистерну 610095,00 грн.
За наслідком здійсненої господарської операції ТОВ «Семитрелер» склало та надіслало для реєстрації до Єдиного державного реєстру податкових накладних наступні податкові накладні:
- №6 від 03.04.2019 на суму 914000,00 грн, в тому числі ПДВ 152333,33 грн;
- №7 від 03.04.2019 на суму 912532,00 грн, в тому числі ПДВ 152088,67 грн;
- №29 від 11.04.2019 на суму 610095,00 грн, в тому числі ПДВ 101682,50 грн.
Однак, відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.04.2019 р. №9083808402, 24.04.2019 р. №9083820889 та від 30.04.2019 р. №9087493579, реєстрація вищезазначених податкових накладних була зупинена у зв`язку з відповідністю вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критерії ризиковості платника податку». У зв`язку з чим запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
02 травня 2019 року ТОВ «Семитрелер» подало до Головного управління ДФС у м. Києві пояснення, в яких описало характер та підстави виникнення господарської операції, на яку складено подані до реєстрації податкові накладні. До таких пояснень долучено копії первинних та бухгалтерських документів. 
За результатами розгляду поданих пояснень 06 травня 2019 року комісією Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №1154598/41483007, №1154599/41483007 та №1154602/41483007 про відмову у реєстрації податкових накладних №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019, обґрунтовані неподанням платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування.
Не погодившись із прийнятими суб`єктом владних повноважень рішеннями, ТОВ «Семитрелер» оскаржило такі в адміністративному порядку, за результатами чого рішенням Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 23.05.2019 р. №28769/41483007/2, від 23.05.2019 р. №28770/41483007/2 та від 23.05.2019 р. №28765/41483007/2 подані скарги залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня – без змін.
Вважаючи відмову контролюючих органів здійснити реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправною та такою, що суперечить нормам чинного законодавства, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, в тому числі, стосовно реєстрації податкової накладної, регулюються нормами Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. №2755-VI (далі – ПК України) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до абз. 1 п. 201.10 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При цьому п. 187.1 ст. 187 ПК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: 
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; 
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Згідно п. 201.7. ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Положеннями п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлений обов`язок продавця товарів/послуг при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Абз. 2 п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Семитрелер», як постачальник за договором №12022019/03 від 12.02.2019 склав податкові накладні №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019 у порядку пп. а) п. 187.1 ст. 187 ПК України за датою зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню.
Відповідно до абз. 5 п. 201.10 ст. 201 ПК України, підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Згідно абз. 10 п. 201.10 ст. 201 ПК України, якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
П. 201.16 ст. 201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018 р. затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – Порядок №117) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Так, п. 5 Порядку №117 передбачено, що податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних №9083808402 від 24.04.2019 р., №9083820889 від 24.04.2019 р. та №9087493579 від 30.04.2019 р., реєстрація поданих податкових накладних №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019 була зупинена у зв`язку з тим, що такі відповідають вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється (п. 6 Порядку №117).
Відповідно до п. 12 Порядку №117, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Згідно п. 13 Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Отже, контролюючий орган зобов`язаний чітко вказати конкретний вид критерію, який встановлений пп. 1.6 п. 1 Критеріїв, та рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників, що безпосередньо впливає на можливість надання в подальшому платником податків відповідних документів, перелік яких визначений в Порядку №117. 
Однак, таких відомостей Квитанції №9083808402 від 24.04.2019 р., №9083820889 від 24.04.2019 р. та №9087493579 від 30.04.2019 р. не містять. Окрім того, контролюючим органом не зазначено конкретний перелік документів, подання яких буде достатнім для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.
Жодних доказів обґрунтованості прийнятого рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та наявності підстав для віднесення ТОВ «Семитрелер» до переліку ризикових платників під час розгляду даної адміністративної справи в суді відповідачами надано не було. 
Дані обставини свідчать про те, що таке рішення відповідача 1 не відповідає критеріям чіткості, зрозумілості та обґрунтованості, що перешкоджає платнику податків своєчасно та в повній мірі виконати свої обов`язки та скористатись своїми правами, передбаченими чинним податковим законодавством, яким врегульовано порядок реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Суд зауважує, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав (фактичних і юридичних) та переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Як вбачається з матеріалів справи, спірні правовідносини виникли з приводу відмови контролюючого органу зареєструвати подані податкові накладні з мотивів ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування.
Проте суд не може погодитися з такою аргументацією правомірності прийнятого рішення з огляду на наступне.
Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, визначений п. 14 Порядку №117, та включає в себе:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Таким чином, вказаним переліком не конкретизовано, які саме документи подаються платниками податків, а тільки визначено їх загальний перелік для всіх можливих випадків.
Суд вважає, що не повідомивши позивача про те, які документи йому необхідно подати для здійснення реєстрації податкових накладних, а в подальшому відмовивши у проведенні такої з мотивів неподання достатнього обсягу таких, відповідач 1 порушив принцип правової визначеності, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності.
Отже, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 та від 04 грудня 2018 року у справі №821/1173/17.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Окрім того, суд враховує те, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.
Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 04.12.2018 у справі №821/1173/17, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 12.11.2019 у справі №816/2183/18.
Отже, при вирішенні цього спору судом не встановлюється товарність відповідних операцій за спірними податковими накладними, а лише перевіряється наявність підстав для їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З матеріалів справи вбачається, що позивач у встановлений законодавством строк надіслав пояснення та копії документів на підтвердження реальності господарської операції.
Суд вважає, що подані позивачем документи у повній мірі розкривали здійснену господарську операцію, а тому у відповідної комісії були відсутні підстави для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Суд зазначає, що відмова у реєстрації податкових накладних з підстав ненадання копій документів, достатніх для прийняття рішення, можлива виключно за умови визначення вичерпного переліку таких документів. Тому суд вважає, що рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019 прийняті всупереч нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, а тому є протиправними та підлягають скасуванню. 
Ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
При цьому суд враховує допущену позивачем описку в частині зазначення номера оскаржених рішень Головного управління ДФС в місті Києві про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Суд вважає, що така описка є суто технічною помилкою та жодним чином не впливає на суть порушеного контролюючим органом права, а тому вважає за можливе позов задовольнити, виклавши номер оскаржених рішень відповідно до наявних в матеріалах справи доказів.
З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги в частині оскарження Рішення Комісії №1154598/41483007, №1154599/41483007 та №1154602/41483007 про відмову у реєстрації податкових накладних №6 від 03.04.2019, №7 від 03.04.2019 та №29 від 11.04.2019 є обґрунтованими та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання належного та ефективного захисту порушених прав позивача, суд враховує наступне.
Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі – Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Пунктом 20 Порядку №1246 встановлено що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Дискреційні повноваження – це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.
Таким чином, дискреційне право органу виконавчої влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.
Згідно Рекомендацій Комітету Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Отже, дискреційним є повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох варіантів рішення.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 п.9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003).
У своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі № 21-1465а15 Верховний Суд України вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
З огляду на визнання протиправними та скасування оспорюваних рішень у Комісії з`являється об`єктивний обов`язок зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки у цьому випадку дискреція при прийнятті такого рішення відсутня.
Таким чином, провівши правовий аналіз законодавчих норм, що регулюють спірні правовідносини крізь призму встановлених судом обставин справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Ч. 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Семитрелер» (місцезнаходження: вул. Миколи Василенка, буд. 7, м. Київ, 03124, код ЄДРПОУ – 41483007) до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (місцезнаходження: вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ ВП 44116011), Державної податкової служби України (місцезнаходження: пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, 04053, код ЄДРПОУ – 43005393) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154598/41483007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 03.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3. Визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154599/41483007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №7 від 03.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

4. Визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДФС в місті Києві №1154602/41483007 від 06.05.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної №29 від 11.04.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

5. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №6, 7 від 03.04.2019 р. та №29 від 11.04.2019 р., подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Семитрелер», датою їх подання.

6. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ ВП 44116011) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Семитрелер» (місцезнаходження: вул. Миколи Василенка, буд. 7, м. Київ, 03124, код ЄДРПОУ – 41483007) судові витрати у розмірі 5763,00 грн (П`ять тисяч сімсот шістдесят три гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя	Р.О. Ващилін