ЄУН 193/1494/26 
Провадження № 3/193/375/26 

П О С Т А Н О В А
іменем України
27 серпня 2026 року с-ще Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кравченко Н.О., за участі секретаря Ратушної В.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції № 9 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
В С Т А Н О В И В :
До Софіївського районного суду Дніпропетровської області з відділення поліції № 9 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Як видно із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 950558 від 26.08.2026, що 11.08.2026 о 16 годині 00 хвилин за адресою: с. Ганно-Миколаївка вул. Центральна ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_2 , після чого наніс удари палкою по тілу, що не завдало тілесних ушкоджень, чим своїми діями порушив громадський порядок. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані працівником поліції за ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, пояснив, що між його родиною та родиною існує довго триваючий конфлікт. 11.08.2026 року він знаходився у своєму будинку, коли почув крики у дворі, вийшов та побачив сусідку ОСОБА_3 , яка сварилася на його дружину. Після цього вона пішла, він нецензурною лайкою не виражався, тілесних ушкоджень не наносив.
Потерпіла ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що вони тримають бджіл. 11.08.2026 року вона прийшла до сусідів ОСОБА_1 у двір сказати, щоб вони налили своїм бджолам води, бо їхні бджоли близько трьох місяців літають у неї на подвір`ї, щоб попити води і жалять їх, а також їй необхідно приймати ліки від алергії на бджіл сусідів. У дворі сусідів вона сказала дружині ОСОБА_1 , щоб вони налили води, на що ОСОБА_1 образив її нецензурною лайкою та вже на вулиці два рази вдарив її палкою по сідницям та голові, своєю палкою вона його палку відбила. Також пояснила, що дійсно вона звернулася до поліції за фактом нанесення їй тілесних ушкоджень, але , отримавши направлення для проходження СМЕ, до експерта не поїхала, оскільки їй не було часу. 
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Крім того, за змістом диспозиції ст. 173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.
При цьому імперативною складовою наявності в діях особи адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.
Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено наслідки за вчинення хуліганських дій, як порушення громадського порядку і спокою громадян.
Згідно матеріалів, доданих до протоколу, а саме прийнятого рішення за результатами перевірки ЖЕО № 3435 від 11.08.2026 року за заявою ОСОБА_2 від 11.08.2026 року за фактом нанесення їй тілесних ушкоджень, встановлено, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, оскільки ОСОБА_2 не надано висновок спеціаліста СМЕ про тяжкість завданих їй тілесних ушкоджень та жодних медичних документів як то медичної картки, акту первинного огляду лікарем, довідки травмпункту, без яких склад кримінального правопорушення встановити неможливо.
Прийнято рішення про розгляд заяви ОСОБА_2 згідно ЗУ «Про звернення громадян» та складання адміністративного протоколу відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП. 
Враховуючи, сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. А таких наслідків матеріали справи не містять.
Зокрема, якщо дії особи були викликані неприязними відносинами до певної особи, як довго триваючими так і тими, які виникли раптово, в тому числі і у випадку неправомірної поведінки особи, то такі не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Нецензурна лайка між особами, які знаходяться в неприязних стосунках, без наслідків порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.
За змістом ст. 279 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення, тобто, суд має здійснювати судовий розгляд справи в межах протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки суті зазначеного в ньому адміністративного правопорушення, яке висувається особі та під час підтвердження обставин описати їх в своєму рішення.
При розгляді даної справи суддя зауважує на тому, що доказова база, яка долучена до протоколу, ґрунтується лише на письмових поясненнях ОСОБА_2 , та ОСОБА_1 , які є протилежними, рапорті інспектора СП відділення поліції № 9 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції К.Кулізаде та довідкою про прийняття рішення щодо внесення до ЄРДР відомостей про нанесення тілесних ушкоджень згідно ст.. 125 КК України, та не підтверджується будь-якими доказами, в розумінні ст. 251 КУпАП, які б давали правові підстави для висновку про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства.
Разом з тим, згідно пояснень обох осіб, що міститься в матеріалах справи та поясненнях в судовому засіданні, чітко простежується, що саме ОСОБА_2 прийшла у двір домоволодіння ОСОБА_1 та вимагала вчинити дії, тоб-то суддею дійсно встановлено, що саме вона була ініціатором конфлікту у вигляді реакції господаря домоволодіння, на територію якого вона самовільно зайшла, якщо такі були згідно пояснень ОСОБА_2 . 
Зі сторони громадянина ОСОБА_1 жодних дій, які б свідчили про порушення громадського порядку та вчинення ним хуліганських дій не встановлено.
За таких обставин, сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст. 173 КУпАП, а відтак матеріали справи не містять жодних інших фактичних доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення.
Таким чином, судом встановлено, що конфлікт, який мав місце 11.08.2026 року, виник на ґрунті тривалих особистих неприязних відносин між сторонами та був наслідком побутового спору між сусідами, а не проявом явної неповаги до суспільства чи прагнення порушити громадський порядок, а відтак, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.
В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь.
Таким чином, всі обставини поведінки ОСОБА_1 , які були встановлені судом, не свідчать про хуліганський мотив його дій, та що такі дії були вчинені саме з мотивів неповаги до громадського порядку і спокою громадян, при скупченні людей, не свідчать про прагнення останнього показати зневагу до існуючих правил поведінки в суспільстві, що були безпричинними та порушували громадський порядок і спокій громадян, а тому дії ОСОБА_1 не утворюють об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КупАП.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.
Оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, і таких доказів не здобуто в ході судового розгляду, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу означеного адміністративного правопорушення.
Окрім того ОСОБА_2 не було проведено СМЕ
Керуючись ст.ст. 247 п.1, 280, 283-284 КУпАП, -
П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Софіївський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.
Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя        Н.О.Кравченко