ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

18 серпня 2026 року | м. Дніпро | справа № 280/1011/26
Суддя І інстанції Новікова І.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Кальника В.В., Сафронової С.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Територіального управління Бюро економічної безпеки у Київській області
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Бюро економічної безпеки у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,- 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила:
- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Бюро економічної безпеки у Київській області по невидачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 у зв`язку з підвищенням розміру грошового забезпечення з 01 січня 2026 року;
- зобов`язати Територіальне управління Бюро економічної безпеки у Київській області видати довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з підвищеним грошовим забезпеченням з 01 січня 2026 року, виходячи з прожиткового мінімуму, передбаченого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2026 рік» ОСОБА_1 .
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2026 року позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправною бездіяльність Територіального управління Бюро економічної безпеки у Київській області щодо невидачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 у зв`язку з підвищенням розміру грошового забезпечення з 01 січня 2026 року.
Зобов`язано Територіальне управління Бюро економічної безпеки у Київській області скласти та видати ОСОБА_1 довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії у зв`язку із підвищенням грошового забезпеченням станом на 01 січня 2026 року, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, передбаченого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2026 рік».
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Територіальне управління Бюро економічної безпеки у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просило його скасувати повністю та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог позивача повністю.
Апеляційна скарга обґрунтована помилковістю висновків суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позову. Вказує на відсутність підстав для надання довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії, оскільки Кабінетом Міністрів України не приймалось рішень щодо зміни розміру грошового забезпечення чи запровадження нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення. При цьому, скаржник також вказує на правомірність визначення посадових окладів осіб, які мають спеціальні звання БЕБ із застосуванням прожиткового мінімуму у розмірі 2102 грн.
В письмовому відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просила відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Київській області та з 06 вересня 2025 отримує пенсію за вислугу років військової служби, призначену відповідно до статті 13 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" з розрахунку 70% відповідних сум грошового забезпечення.
21 січня 2026 року ОСОБА_1 звернулася до ТУ БЕБ у Київській області з заявою про видачу Довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії з підвищеним грошовим забезпеченням з 01 січня 2026 року, виходячи з прожиткового мінімуму 3328 грн., які передбачені додатком 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45.
ТУ БЕБ у Київській області листом від 02.02.2026 №28.9/25/9/913-26 відмовило у видачі зазначеної вище довідки з посиланням на відсутність підстав для її видачі, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45.
Позивач, не погодившись з відмовою у видачі довідки для перерахунку пенсії станом на 01.01.2026, звернулася до суду з цим позовом.
Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при ухваленні оскарженого рішення, виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.3 ст. 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (далі - Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Отже, підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону №2262-ХІІ, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій осіб.
В свою чергу, грошове забезпечення та оплата праці працівників Бюро економічної безпеки України визначає Закон України «Про Бюро економічної безпеки України».
Відповідно до ст.31 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" заробітна плата працівників Бюро економічної безпеки України повинна забезпечувати достатні матеріальні умови для належного виконання ними службових обов`язків з урахуванням характеру, інтенсивності та небезпечності роботи, забезпечувати добір і закріплення у штаті Бюро економічної безпеки України кваліфікованих кадрів, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.
Особи, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби, інтенсивності та умов служби, кваліфікації.
Особливі умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки України визначаються Кабінетом Міністрів України. Посадовий оклад осіб, які мають спеціальні звання, не може становити менше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.
Згідно із ч.3 ст.31 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", Кабінет Міністрів України Постановою від 06.10.2021р. № 1068 (далі - Умови №1068) затвердив Умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки.
В свою чергу, п.2 Умов № 1068 передбачено, що посадові оклади осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, визначаються шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, на відповідний коефіцієнт посадового окладу.
Отже, розмір посадового окладу, осіб, які мають спеціальні звання БЕБ визначається спеціальним законодавством, а саме: ч.3 ст.31 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" та п.2 Умов № 1068.
З огляду на викладене, спеціальним законом, який врегульовує діяльність БЕБ України та його територіальних підрозділів встановлено, що посадовий оклад осіб, які мають спеціальні звання, не може становити менше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У даному випадку має місце колізія загальних та спеціальних норм, що врегульовують спірні правовідносини.
При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. – спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.
Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року справа № 120/1196/19-а.
Таким чином, розмір посадового окладу особи, яка має спеціальне звання БЕБ напряму залежить від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В свою чергу, визначення прожиткового мінімуму, закладення правової основи для його встановлення, затвердження тощо наведено у Законі України "Про прожитковий мінімум" від 15.07.1999р. №966-XIV (далі - Закон №966-XIV).
Згідно із ст.1 Закону України "Про прожитковий мінімум" прожитковий мінімум - вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров`я набору продуктів харчування, а також мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості.
Також у цій статті Закону визначено, що прожитковий мінімум визначається нормативним методом у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років; дітей віком від 6 до 18 років; працездатних осіб; осіб, які втратили працездатність.
Із змісту вказаної норми Закону України "Про прожитковий мінімум" видно, закріплення вичерпного переліку основних соціальних і демографічних груп населення відносно яких визначається прожитковий мінімум.
Відповідно до ст.4 Закону України "Про прожитковий мінімум" прожитковий мінімум на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення, щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Прожитковий мінімум публікується в офіційних виданнях загальнодержавної сфери розповсюдження.
Отже, Законом України "Про прожитковий мінімум" не визначено такого виду прожиткового мінімуму, як прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу працівників державних органів.
Водночас, працівники державних органів Законом №966-XIV не віднесені до соціальної демографічної групи населення, стосовно яких прожитковий мінімум повинен встановлюватися окремо.
Проте, ст.7 Законів України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" разом із установленням на 01 січня 2026 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3328 грн., передбачений такий вид прожиткового мінімуму, як прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, розмір якого становить 2102,00 грн.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що зміни до Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", в частині, яка регламентує розмір посадового окладу осіб, які мають спеціальні звання у спірному періоді, а також до Закону України "Про прожитковий мінімум" щодо визначення прожиткового мінімуму, не вносилися.
Законом України "Про Бюро економічної безпеки України" встановлено, що для визначення розміру посадового окладу осіб, які мають спеціальні звання до уваги може братися лише прожитковий мінімум для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року; посадовий оклад осіб, які мають спеціальні звання не може обчислюватися із застосуванням величини, відмінної від тієї, що визначена Законом України "Про Бюро економічної безпеки України", а тому зменшення розміру прожиткового мінімуму, який встановлено для працездатних осіб на 01 січня календарного року, з метою визначення посадового окладу осіб, які мають спеціальні звання (працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами) відсутні законні підстави.
Водночас, приписи Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" в частині визначення такого виду прожиткового мінімуму, як прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, фактично змінює складову для визначення базового розміру посадового окладу осіб, які мають спеціальне звання БЕБ, що порушує гарантії незалежності вказаної категорії працівників БЕБ, одна з яких передбачена ч.1 ст.5 Закону №1150-ІX.
Закони України Про Державний бюджет України не повинен містити інакшого чи додаткового правового регулювання правовідносин, що охоплюються предметом регулювання інших законів України, особливо тієї сфери суспільних відносин, для яких діють спеціальні норми. Конституція України не надає закону про Державний бюджет України вищої юридичної сили стосовно інших законів.
Зважаючи на вищевикладені обставини, колегія суддів робить висновок, що з 01.01.2026, у зв`язку із зростанням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, виникли обставини, які зумовлюють зміну розміру грошового забезпечення, з якого розраховується пенсія, у зв`язку з чим, у позивача виникли підстави для проведення їй перерахунку пенсії, а у відповідача – обов`язок щодо підготовки та подачі до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення.
При цьому, колегія суддів відхиляє за необґрунтованістю покликання скаржника на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 24.04.2025р. у справі №240/9028/24 з приводу того, що починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік встановлювався на 1 січня відповідного календарного року грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення розміру посадового окладу судді, з огляду на те, що ці правові висновки стосуються розміру суддівської винагороди, встановленої Законом України "Про судоустрій і статус суддів".
Водночас, предметом даного спору є наявність підстав для видачі довідки про розмір грошового забезпечення у зв`язку із зміною розміру грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки України, що регулюються іншими законами, зокрема, статтею 31 Закону про БЕБ та постановою КМУ №1068.
З цих підстав, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання Територіальне управління Бюро економічної безпеки у Київській області скласти та видати ОСОБА_1 довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії у зв`язку із підвищенням грошового забезпеченням станом на 01 січня 2026 року, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, передбаченого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2026 рік».
На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Територіального управління Бюро економічної безпеки у Київській області - залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2026 року - залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
В повному обсязі постанова складена 18 серпня 2026 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов 

суддя В.В. Кальник 

суддя С.В. Сафронова