ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

02 вересня 2026 року | м. Дніпро | справа № 160/32588/25

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів: Дурасової Ю.В., Божко Л.А., 
за участю секретаря судового засідання Соловей Л.О. 
за участю представників: позивача - Сандул В.А., відповідача - Стець А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.04.2026 ( суддя Дєєв М.В.) в адміністративній справі №160/32588/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергетик Дніпро” до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,- 
ВСТАНОВИВ:
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю “ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО” до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податку, в якому позивач просить:
визнати протиправним і скасувати у повному обсязі податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 19 травня 2025 року № 000/309/32-00-07-04-13;
визнати протиправним і скасувати у повному обсязі податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 19 травня 2025 року № 000/310/32-00-07-13;
визнати протиправним і скасувати у повному обсязі податкове повідомлення рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 19 травня 2025 року 000/311/32-00-07-13.
Позивач вважає винесені податкові повідомлення-рішення неправомірними, оскільки вони прийняті на підставі необґрунтованих висновків податкового органу під час позапланової невиїзної перевірки. На думку підприємства, воно правомірно сформувало суми податкового кредиту та від`ємного значення з податку на додану вартість (ПДВ) за січень 2025 року, а висновки контролюючого органу про нібито порушення податкового законодавства є хибними.
Позивач наполягає на правомірності формування податкового кредиту, від`ємного значення та бюджетного відшкодування.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд задовольнив позовні вимоги ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО», виходячи з таких ключових обставин та висновків:
1.Реальність господарських операцій: суд встановив, що позивач надав належні первинні документи бухгалтерського обліку, які в сукупності підтверджують фактичне здійснення господарських операцій, рух активів та правомірність формування податкового кредиту й бюджетного відшкодування.
2.Необґрунтованість висновків податкового органу: контролюючий орган під час перевірки обмежився лише загальними припущеннями, посиланнями на аналітичну інформацію та окремі внутрішні документи (щодо перепусток, сертифікатів чи умов зберігання у зоні можливих бойових дій), проте не довів належними доказами безтоварності або фіктивності операцій позивача.
3.Дотримання вимог податкового законодавства: суд дійшов висновку, що підприємство діяло в межах норм Податкового кодексу України під час декларування від`ємного значення ПДВ та податкового кредиту за січень 2025 року, а тому винесені податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.
З апеляційною скаргою звернувся відповідач, відповідно до якої контролюючий орган проти висновків суду першої інстанції заперечував, зазначаючи про порушення позивачем норм податкового законодавства (зокрема через завищення податкового кредиту та бюджетного відшкодування, відсутність належних первинних документів і сертифікатів якості на товар, а також порушення термінів реєстрації податкових накладних).
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Апеляційним переглядом справи встановлено, що Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податку було документальну позапланову невиїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» (код ЄДРПОУ 41467362) з питання законності декларування відємного значення податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис грн по декларації з податку на додану вартість за січень 2025 року (від 20.02.2025 року №9039189025) з урахуванням уточнюючого розрахунку, за результатами, якої складено акт перевірки №183/32-00-07-13/41467362 від 31.03.2025 року (далі акт).
Відповідно до висновків акту перевірки зазначено, що документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлено порушення:
- абз. б) п. 192.1 ст. 192, абз. а) п.198.1, п.198.2, п.198.3 ст.198, з урахуванням норм п.44.1 ст. 44, ст. 201 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за січень 2025 року на суму 796 334 гривень;
- п. 200.1 ст. 200 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), що призвело до порушення:
- абз. б) п.200.4 ст.200 ПКУ(зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено бюджетне відшкодування ПДВ заявлене ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» на рахунок платника у банку в декларації з ПДВ за січень 2025 року в розмірі 226 747 грн;
- абз. в) п.200.4 ст.200 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в січні 2025 року в розмірі 569 587 гривень.
Крім того, ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» порушено вимоги пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ, в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних:
1) із сумою ПДВ податкових накладних/розрахунків коригувань в розмірі 27 092 грн з порушенням строку реєстрації до 15 календарних днів включно;
2) із загальним обсягом постачання (без ПДВ) в розмірі 43 159 486 грн за податковими накладними, складеними на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою (вивезення товарів за межі митної території України у митному режимі експорту).
Порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року передбачено накладення штрафу у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу.
На підставі висновків акту №183/32-00-07-13/41467362 від 31.03.2025 року Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податку було винесені податкові повідомлення-рішення від 19 травня 2025 року № 000/309/32-00-07-04-13, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на рахунок платника у банку на суму завищення бюджетного відшкодування 226747 грн та штрафні санкції на суму 113373,50 грн, від 19 травня 2025 року № 000/310/32-00-07-13, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість у сумі 569587,00 грн, від 19 травня 2025 року 000/311/32-00-07-13, яким застосовано штраф у сумі 1561,84 грн.
Позивач вважає, що вищевказані податкові повідомлення-рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, що і стало підставою для звернення із цим адміністративним позовом до суду.
Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до підпунктів 20.1.4, 20.1.6 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до абзацу першого пункту 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту (абзац другий пункту 44.1 статті 44 ПК України).
Пунктом 44.2 ст. 44 ПК України для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування.
Згідно з підпунктом 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
За змістом приписів п.198.1 ст.198 Податкового кодексу України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає, зокрема, у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та отримання послуг.
При цьому, п.198.2 ст.198 цього Кодексу передбачено, що датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.
Згідно з п.198.3 ст.198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті, з метою подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку. Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Отже, необхідною умовою для віднесення сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість є факт придбання товарів та послуг із метою їх використання в господарській діяльності.
За змістом положень абз.1 п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
Відповідно до абз.2 п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України у разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.
Пунктом 200.1 статті 200 ПК України визначено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Згідно з абз.1 п.200.2 ст.200 ПК України при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
Пунктом 200.4 статті 200 ПК України передбачено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу –
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Щодо зменшення податкового кредиту та від`ємного значення (ППР №000/309/32-00-07-04-13 та №000/310/32-00-07-13).
Висновки Контролюючого органу про порушення норм ст. 192, 198, 201 ПКУ є безпідставними. Формування податкового кредиту за січень 2025 року здійснено ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» у суворій відповідності до п. 198.3 ст. 198 ПКУ на підставі належним чином оформлених та зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригувань, а також первинних документів, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій (ст. 44 ПКУ, ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»). 
Податкове законодавство не ставить у залежність право платника на податковий кредит від можливих порушень з боку його контрагентів чи суб`єктивних висновків інспекторів під час невиїзної перевірки, яка проводилася без дослідження оригіналів первинних документів у повному обсязі.
Щодо штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію ПН/РК (ППР №000/311/32-00-07-13).
Контролюючим органом застосовано штрафні санкції на підставі пунктів 89 та 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ. 
Проте, Товариство наголошує, що затримка в реєстрації ПН відбулася в період дії воєнного стану, що характеризується регулярними форс-мажорними обставинами (перебої в енергопостачанні, технічні збої в роботі електронного кабінету платника податків та шлюзу ДПС). 
Згідно з п. 112.1 ст. 112 ПКУ особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення лише за наявності її вини. 
В даному випадку вина Товариства у затримці реєстрації ПН відсутня.
Крім того, суд звертає увагу на невідповідність суті позапланової невиїзної перевірки: невиїзна перевірка проводиться виключно на основі даних податкових декларацій та без глибокого дослідження оригіналів первинних документів, що позбавляє ДПС права робити однозначні висновки про «нереальність» операцій.
Разом з тим, щодо аргументації штрафу за реєстрацію експортних ПН (0%), колегія також завертає увагу на те, що розраховуючи штраф у сумі 1 561,84 грн контролюючий орган застосував 2% за прострочення до 15 днів по стандартних ПН (27 092 грн * 2% = 541,84 грн) + фіксований штраф за експортні ПН (1020 грн). 
Враховуючи зазначене, спростування базується на відсутності шкоди бюджету через нульову ставку та технічні обмеження системи ЄРПН. 
Щодо порушення абз. б) п. 192.1 ст. 192, абз. а) п.198.1, п.198.2, п.198.3 ст.198, з урахуванням норм п.44.1 ст. 44, ст. 201 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за січень 2025 року на суму 796 334 гривень.
Завищення податкового кредиту з ПДВ за січень 2025 року становить 796 334 гривні через порушення правил коригування податкових зобов`язань і кредиту, а також формування кредиту без належного документального підтвердження.
Податкові інспектори вказали на недотримання вимог Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкових зобов`язань до сплати або штучного збільшення суми відшкодування.
Контролюючий орган стверджує про порушення ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» вимог абз. б) п. 192.1 ст. 192, абз. а) п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198, п. 44.1 ст. 44 та ст. 201 ПКУ.
Зазначена позиція є безпідставною, оскільки:
1.Наявність належним чином оформлених первинних документів: відповідно до п. 44.1 ст. 44 ПКУ, платникам податків забороняється формування показників податкової звітності на підставі даних, не підтверджених первинними документами, регістрами бухгалтерського обліку, фінансової звітності. ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» володіє повним пакетом належним чином оформлених первинних документів (акти приймання-передачі товарів/послуг, видаткові накладні, ТТН, банківські виписки тощо), які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, що сформували від`ємне значення ПДВ у січні 2025 року.
2.Законність формування податкового кредиту: згідно з п. 198.3 ст. 198 ПКУ, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку у зв`язку з придбанням або виготовленням таких товарів та наданням послуг. Всі операції ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» мали на меті отримання економічного ефекту, а придбані товари/послуги використані виключно в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності підприємства.
3.Безумовне право на податковий кредит за зареєстрованими ПН: відповідно до абз. 3 п. 201.10 ст. 201 ПКУ, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого підтвердження. Всі податкові накладні від контрагентів за січень 2025 року були успішно зареєстровані в ЄРПН, що свідчить про проходження автоматизованого моніторингу ДПС (критеріїв ризиковості) під час їх реєстрації.
Водночас, суд зазначає, про процедурні порушення під час проведення невиїздної перевірки. 
Перевірка мала статус документальної позапланової невиїзної. Специфіка цього виду контролю полягає в тому, що він проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях, та без безпосереднього візиту до платника.
ДПС не зверталася до ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» з офіційним запитом про надання додаткових первинних документів, які б спростовували або підтверджували показники декларації.
Здійснення висновків про «нереальність» господарських операцій або порушення умов коригування податкового кредиту (ст. 192 ПКУ) виключно на підставі співставлення внутрішніх аналітичних баз даних ДПС (без дослідження оригіналів первинних документів та укладених договорів) суперечить практиці Верховного Суду. Сама по собі податкова інформація щодо контрагентів не є доказом правопорушення з боку ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО».
Правова позиція щодо статті 192 ПКУ щодо коригування податкового кредиту.
Посилання ДПС на порушення абз. б) п. 192.1 ст. 192 ПКУ свідчить про те, що податковий орган вважає безпідставним або неповним коригування податкового кредиту. 
ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» заявляє, що всі коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у січні 2025 року здійснювалися у чіткій відповідності до закону на підставі підписаних додаткових угод та складених розрахунків коригувань.
Якщо рахунок коригувань передбачав зменшення суми компенсації, податковий кредит покупця підлягав зменшенню у періоді виникнення такого права, що й було відображено у звітності. Жодних прихованих або безпідставних сум податкового кредиту підприємством задекларовано не було.
Висновки ДПС про відсутність чи дефектність первинних документів, зроблені виключно на основі інформаційно-аналітичних баз ДПС (без витребування оригіналів), є протиправними та визнаються судом нікчемними.
Всі податкові накладні від ваших постачальників за січень 2025 року були успішно зареєстровані в ЄРПН. 
Відповідно до абз. 3 п. 201.10 ПКУ, зареєстрована податкова накладна є достатньою підставою для включення сум до податкового кредиту і не потребує інших підтверджень.
Товари/послуги придбані з метою використання в господарській діяльності, що підтверджується подальшим ланцюгом постачання або виробництва.
Висновки Акту перевірки №183/32-00-07-13/41467362 від 31.03.2025 року в частині нібито завищення податкового кредиту на суму 796 334 грн є необґрунтованими, упередженими та такими, що базуються на припущеннях, а не на аналізі первинного бухгалтерського обліку.
За результатами перевірки контролюючий орган фіксує таке правопорушення: сума податкового кредиту в декларації з ПДВ за січень 2025 року є безпідставно завищеною на 796 334 гривні через відсутність належних податкових накладних, первинних документів або ігнорування обов`язкового зменшення кредиту за розрахунками коригування.
Що з урахуванням досліджених матеріалів справи не знайшло свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи.
Щодо порушень визначених п. 200.1 ст. 200 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), що призвело до порушення:
- абз. б) п.200.4 ст.200 ПКУ(зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено бюджетне відшкодування ПДВ заявлене ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» на рахунок платника у банку в декларації з ПДВ за січень 2025 року в розмірі 226 747 грн;
- абз. в) п.200.4 ст.200 ПКУ (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в січні 2025 року в розмірі 569 587 гривень.
Завищення показників у декларації з ПДВ за січень 2025 року для ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» становить 226 747 грн (бюджетне відшкодування) та 569 587 грн (від`ємне значення на наступний період) як прямий наслідок раніше виявленого завищення податкового кредиту на загальну суму 796 334 грн.
Податкові інспектори застосували норми ст. 200 ПКУ, яка визначає порядок розрахунку суми ПДВ до сплати або відшкодування. 
Оскільки в попередньому пункті акту підприємству зняли 796 334 грн податкового кредиту, фінансовий результат у декларації автоматично перераховується.
Податкова перерозподілила цю зняту суму за двома напрямками:
За показниками декларації 
-бюджетне відшкодування на рахунок у банку (рядок 20.2.1) на підставі абз. «б» п. 200.4 ст. 200 сума завищення склала 226 747 грн і ця сума не підлягає виплаті з бюджету (або стягується, якщо вже виплачена) 
- від`ємне значення, що йде на наступний період (рядок 21) на підставі абз. «в» п. 200.4 ст. 200 сума завищення склала 569 587 грн, відповідно зменшується залишок ліміту, який можна було використати у лютому 2025 року.
Ці порушення є прямим похідним наслідком зменшення податкового кредиту на загальну суму 796 334 грн. Якщо податковий кредит сформовано законно, то й розподіл сум відповідно до п. 200.4 ст. 200 ПКУ є абсолютно правомірним. 
Для бюджетного відшкодування за цим абзацом необхідне виконання двох умов: сума має бути в межах ліміту реєстрації та фактично сплачена постачальникам товарів/послуг або до бюджету. 
ТОВ «ЕНЕРГЕТИК ДНІПРО» повністю виконало ці умови: податковий кредит підтверджено зареєстрованими податковими накладними, а розрахунки з контрагентами проведені у безготівковій формі (що підтверджується банківськими виписками та платіжними інструкціями). 
Спростування порушення абз. «в» п. 200.4 ст. 200 ПКУ (перенесення від`ємного значення) полягає в наступному.
Відповідно до правил заповнення декларації з ПДВ, залишок від`ємного значення після вирахування суми бюджетного відшкодування автоматично переноситься до рядка 21 декларації та включається до податкового кредиту наступного періоду. 
Оскільки первинне від`ємне значення сформоване законно на підставі реальних операцій січні 2025 року, його зарахування на наступний період є імперативною вимогою закону, а не порушенням.
Оскільки ДПС не надала жодних доказів нереальності операцій чи дефектності первинних документів, доводи щодо порушення ст. 200 ПКУ є не доведеними.
Відповідно до положень ст. 19-1 та ст. 21 ПКУ, податкових інспекторів зобовязні діяти виключно на підставі закону, а не припущень.
Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.
Керуючись статтями 241-245, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.04.2026 в адміністративній справі №160/32588/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили відповідно до ст.325 Кодексу адміністративного судочинства України, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку, встановленому ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повне судове рішення складено 07 вересня 2026 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко 

суддя Ю. В. Дурасова 

суддя Л.А. Божко