ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
18005, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 307, тел. канцелярії (0472) 31-21-49, inbox@ck.arbitr.gov.ua
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 липня 2026 року Справа № 925/683/26

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді - Васяновича А.В., 

секретар судового засідання - Ібрагімова Є.Р.,
за участі представників сторін:
від позивача - Прокопчук А.П., за довіреністю,
від відповідача - представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Черкаської міської ради, м. Черкаси
до товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод»,
м. Черкаси
про стягнення 1 595 877 грн. 91 коп.
ВСТАНОВИВ:
До Господарського суду Черкаської області звернулась з позовом Черкаська міська рада до товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» про стягнення з відповідача 1 595 877 грн. 91 коп., а саме: 1 486 898 грн. 48 коп. - суми основного боргу за період з 11 вересня 2024 року по 31 березня 2026 року та 108 979 грн. 43 коп. - пені, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди землі від 11 листопада 2019 року.
Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 20 травня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 09 год. 30 хв. 23 червня 2026 року.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 23 червня 2026 року, суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті було призначено на 11 год. 00 хв. 22 липня 2026 року.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов суду не подав.
Відповідач був належним чином повідомлений про дату час та місце судового засідання, що підтверджується довідкою Господарського суду Черкаської області про доставку електронного листа (ухвали суду).
27 травня 2026 року відповідач звернувся до суду із заявою про застосування судом наслідків спливу позовної давності щодо стягнення неустойки.
В судовому засіданні, яке відбулося 22 липня 2026 року, згідно з ч. 1 ст. 240 ГПК України, було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/683/26.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази, а також заслухавши пояснення представника позивача, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступного:
Позивач в обґрунтування своїх вимог зазначав, що відповідач неналежним чином виконує свої зобов`язання за договором оренди землі та за період з 11 вересня 2024 року по 31 березня 2026 року не сплатив позивачу грошові кошти за користування земельною ділянкою комунальної власності, внаслідок чого у відповідача виникла заборгованість в сумі 1 486 898 грн. 48 коп.
У зв`язку із неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором, позивач також нарахував пеню в сумі 108 979 грн. 43 коп.
Відповідач у заяві про застосування позовної давності вказував, що міська рада втратила право на стягнення пені за період з 31 жовтня 2024 року по 13 травня 2025 року, оскільки сплив строк позовної давності.
В зв`язку з чим відповідач просив суд застосувати строк позовної давності в цій частині і відмовити в задоволенні позову про стягнення пені за цей період.
У запереченнях на заяву відповідача міська рада вказала, що доводи відповідача ґрунтуються на формальному обчисленні річного строку позовної давності від дати звернення до суду без урахування законодавчих особливостей перебігу позовної давності під час дії воєнного стану.
Позивач вважає, що підстав для застосування позовної давності до заявлених вимог немає.
Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено господарським судом під час її розгляду, рішенням Черкаської міської ради від 02 жовтня 2019 року №2-5165 товариству з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» надано в оренду земельну ділянку по вул. Благовісній, 436 в м. Черкаси на 49 років під комплекс будівель та споруд за рахунок земель ПАТ «Черкаське пиво».
За цільовим призначенням земельна ділянка відноситься до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення (для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (код КВЦПЗ - 11.02).
11 листопада 2019 року між Черкаською міською радою (орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» (орендар) було укладено договір оренди землі (далі – договір).
Згідно з п. 1., 2. вищевказаного договору орендодавець на підставі рішення Черкаської міської ради від 02 жовтня 2019 року №2-5165 зобов`язався надати, а орендар прийняти в строкове платне користування земельну ділянку під комплекс будівель та споруд площею 2,7503 кв.м. (кадастровий номер 7110136400:02:045:0002), що за цільовим призначенням відноситься до категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення та знаходиться за адресою вул. Благовісна, 436 в м. Черкаси.
Укладений між сторонами договір за своїм правовим змістом відповідає вимогам Закону України «Про оренду землі» (далі - Закон), яким визначено, що оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально (ст. ст. 1, 13, 14 Закону).
Пунктом 3 договору визначено, що на земельній ділянці знаходяться такі об`єкти нерухомого майна та інфраструктури: комплекс будівель та споруд. (п. 3. договору)
Згідно з п. 5. договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки, згідно з витягом технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відповідно до листа міськрайонного управління Держгеокадастру у Черкаському районі та м. Черкасах від 09.10.2019 року № 4327/0/25-19 становить 21 574 178 грн. 29 коп. (двадцять один мільйон п`ятсот сімдесят чотири тисячі сто сімдесят вісім грн. 29 коп.).
Пунктом 8. договору передбачено, що договір укладено на 49 років (з дати його підписання уповноваженими представниками сторін).
Згідно з п. 9. договору за оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі. Річна орендна плата за користування земельною ділянкою встановлюється у розмірі 3% від її нормативної грошової оцінки і на час укладання договору становить 647 225 грн. 35 коп.
Пунктом 10. договору передбачено, що обчислення розміру грошової оцінки та орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством.
Згідно з п. 11. договору орендна плата за землю вноситься орендарем щомісячно до 30 числа місяця наступного за звітним в розмірі 1/12 річної орендної плати шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок: UA228999980000033213812023002, одержувач платежу: УК у м. Черкасах/Черкаси/код бюджетної класифікації: 18010600, код ЄДРПОУ: 38031150, банк: Казначейство України (ЕАП). Орендар бере на себе обов`язок уточнення зміни розмірів орендної плати та банківських реквізитів через фінансові та податкові органи на місцях.
Пунктом 13. договору визначено, що умови цього договору про розмір орендної плати переглядаються у разі:
- зміни умов господарювання, що тягне за собою зміну цільового призначення земельної ділянки або її частини;
- зміни розміру земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;
- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;
- невиконання орендодавцем обов`язків щодо повідомлення орендаря про права третіх осіб на орендовану земельну ділянку, якщо це спричинило перешкоди в користуванні орендованою земельною ділянкою;
- в інших випадках, передбачених законодавчими актами України.
В разі проведення щорічної індексації нормативної грошової оцінки землі, внесення інших змін на підставі вимог діючого законодавства, а також в разі будь-яких змін Черкаською міською радою розмірів орендної плати та нормативної грошової оцінки, що діють в м. Черкаси, розмір грошової оцінки земельної ділянки та розмір щорічної орендної плати змінюватиметься без внесення змін та доповнень до цього договору.
В інших випадках у встановленому порядку вносяться зміни до цього договору.
Пунктом 14 договору передбачено, що за несвоєчасне внесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який стягується пеня, від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, але не більше визначеної законом ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку. Нарахування пені здійснюється протягом усього строку прострочення сплати орендних платежів.
Згідно з підп. в) п. 28. договору орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного і повного внесення орендної плати, а згідно з підп. б) п. 31. договору орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату.
Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та державної реєстрації оренди.
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо земельної ділянки з кадастровим номером 7110136400:02:045:0002, площею 2,7503 га, зареєстроване право оренди земельної ділянки 22 листопада 2019 року на підставі договору оренди землі серія та номер: б/н, виданий 11 листопада 2019 року, видавник; посвідчено сторонами; відомості з ДЗК, серія та номер: 15319320, виданий 22 листопада 2019 року, видавник: Державний земельний кадастр, орендодавець: Черкаська міська рада, орендар: товариство з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод». Інше речове право, у якому відбулися зміни 11 серпня 2022 року на підставі договору купівлі-продажу комплексу, серія та номер: 4238, виданий 11 серпня 2022 року, видавник: приватний нотаріус Левицька Е.А. додано опис змін: орендодавець: Черкаська міська рада, змінено на Орендодавець: Черкаська міська рада, додано орендар товариство з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво», видалено орендар товариство з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» (а.с. 24).
Згідно ж з цією довідкою право оренди земельної ділянки перейшло від товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво» до товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» 18 квітня 2025 року.
Водночас судом встановлено, що Черкаська міська рада зверталась до Господарського суду Черкаської області із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво» про стягнення з останнього заборгованості за договором оренди землі від 11 листопада 2019 року (державна реєстрація від 22 листопада 2019 року № 34329108) у розмірі 1 351 630 грн. 26 коп. та пені у розмірі 93 307 грн. 72 коп.
Рішенням Господарського суду Черкаської області від 28 січня 2026 року у справі № 925/894/25 позов задоволено частково та стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво» на користь міського бюджету м. Черкаси заборгованість за договором оренди землі від 11 листопада 2019 року розмірі 730 543 грн. 59 коп. та пеню в розмірі 65 721 грн. 46 коп. за період з 01 жовтня 2023 року по 10 вересня 2024 року включно.
Вказаним рішенням місцевого господарського суду було встановлено, що згідно з листом приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Левицької Е.А. від 11 серпня 2023 року, адресованого Черкаській міській раді, 11 серпня 2022 року нею посвідчено договір купівлі-продажу комплексу, який розташований за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, будинок № 46, укладений між товариством з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» та товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво». Даний комплекс розміщений на земельній ділянці комунальної власності з кадастровим номером: 7110136400:02:045:0002, на яку зареєстровано право оренди (номер запису 34329108) на підставі договору оренди землі від 11.11.2019, укладеного між Черкаською міською радою та товариством з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод».
10 квітня 2024 року Господарським судом Черкаської області було прийнято рішення у справі № 925/101/24 за позовом заступника керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» та товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво», про визнання правочину недійсним.
Суд визнав недійсним договір купівлі-продажу комплексу від 11.08.2022, що був укладений між товариством з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» та товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво», посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №4238 та повернув у власність товариству з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» нерухоме майно.
Зазначене рішення суду залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2024 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.11.2024.
Господарський суд в цій справі дійшов висновку, що договір оренди припинив свою дію в частині оренди товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаське пиво» земельної ділянки, а всі права та обов`язки за цим договором перейшли до товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» з 11 вересня 2024 року, у зв`язку з набранням 10 вересня 2024 року законної сили рішення Господарського суду Черкаської області від 10 вересня 2024 у справі № 925/101/24.
Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Тобто з 11 вересня 2024 року відповідач у справі має права та обов`язки орендаря за договором оренди землі від 11 листопада 2019 року укладеного між Черкаською міською радою та товариством з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод».
Отже, враховуючи викладене Черкаська міська рада звернулась з позовом у цій справі про стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди з 11 вересня 2024 року по 31 березня 2026 року.
Згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 7110136400:02:045:0002 від 09 жовтня 2019 року №4327/0/25-19, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 21 574 178 грн. 29 коп., тобто розмір орендної плати за договором станом на момент укладення договору становив 53 935 грн. 45 коп.
З 01 січня 2024 року у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнти індексації за 2019-2020 роки – 1, за 2021 рік – 1,1, за 2022 рік – 1,15, за 2023 рік – 1,051) розмір орендної плати становить 71 707 грн. 98 коп. у місяць (53 935,45 х 1,1 х 1,15 х 1,051 = 71 707,98).
З 01 січня 2025 року у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнт індексації - 1,12) розмір орендної плати становить 80 312 грн. 94 коп. у місяць (71 707,98х 1,12 = 80 312,94).
З 01 січня 2026 року у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнт індексації - 1,08) розмір орендної плати становить 86 737 грн. 98 коп. у місяць (71 707,98х 1,12 = 80 312,94).
Відповідно до розрахунку Департаменту фінансової політики Черкаської міської ради від 11 травня 2026 року №177/04.207 заборгованість відповідача по орендній платі за земельну ділянку по вул. Благовісній, 436 в м. Черкаси згідно договору оренди землі за період з 11 вересня 2024 року по 31 березня 2026 року становить 1 486 898 грн. 48 коп.
Заборгованість відповідачем не сплачено, вимога про її стягнення є предметом позову у справі, що розглядається.
Судом враховано, що відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
В силу вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Частина 1 ст. 626 Цивільного кодексу України визначає договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання.
Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). 
Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. 
Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Як зазначалося вище, орендна плата вноситься орендарем щомісячно до 30 числа місяця, наступного за звітним.
Відповідно до ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. 
Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідачем всупереч ч. 1 ст. 74, ст. ст. 76, 77 ГПК України не було доведено факту своєчасного здійснення, на підставі умов договору оренди, розрахунку з позивачем за орендовану земельну ділянку. Доводи позивача відповідач допустимими та належними доказами не спростував.
Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 
Відповідно до ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. 
На момент звернення до суду строк виконання зобов`язання є таким, що настав.
Відповідач доказів сплати орендної плати у визначеному розмірі суду не надав, доводи позивача не спростував.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню 1 486 898 грн. 48 коп. боргу зі сплати орендної плати.
Відповідно до ч. 1 ст. 546 та ст. 549 ЦК України виконання зобов`язання забезпечується, зокрема, неустойкою, яка визначається як пеня та штраф і є грошовою сумою або іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобов`язання. Сплата неустойки є правовим наслідком у разі порушення зобов`язання (п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України). 
Пунктом 14 договору передбачено, що за несвоєчасне внесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який стягується пеня, від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, але не більше визначеної законом ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку. 
Нарахування пені здійснюється протягом усього строку прострочення сплати орендних платежів.
Для визначення ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку застосовуються положення Податкового кодексу України. Статтею 129 Податкового кодексу України визначено, що пеня нараховується на суму боргу із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки НБУ. 
Таким чином, відповідачу нараховано пеню із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки НБУ у розмірі 108 979 грн. 43 коп.
Розрахунок пені здійснено за період з 31 жовтня 2024 року по 30 квітня 2026 року.
Розрахунок неустойки є вірним та відповідачем не спростовано.
Щодо заявленого відповідачем клопотання про застосування позовної давності, суд зазначає наступне.
Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п. 1 ст. 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (п. 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; п. 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти росії»).
Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст. 256 ЦК України).
Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).
Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ст. 261 ЦК України).
Частиною 4 ст. 267 ЦК України встановлено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі № 575/476/16-ц, від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункт 73), від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 80), від 5 грудня 2018 року у справах № 522/2202/15-ц (пункт 61), № 522/2201/15-ц (пункт 62) та № 522/2110/15-ц (пункт 61), від 7 серпня 2019 року у справі № 2004/1979/12 (пункт 71), від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (пункт 134), від 16 червня 2020 року у справі № 372/266/15-ц (пункт 51), від 07 липня 2020 року у справі (712/8916/17 (пункт 28)).
Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 листопада 2019 року у справі № 911/3677/17.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26 листопада 2019 року у справі №914/3224/19 зазначила, що для визначення моменту виникнення права на позов важливими є як об`єктивні (сам факт порушення права), так і суб`єктивні (особа довідалася або повинна була довідатись про це порушення) чинники.
Аналіз стану поінформованості особи, вираженого дієсловами «довідалася» та «могла довідатися» у статті 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується спеціальна позовна давність в один рік.
Як вказала Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 листопада 2019 року у справі № 127/15672/16-ц (провадження № 14-254цс19), невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням.
Установлення часових меж судового захисту порушеного права забезпечує правову стабільність та сприяє усуненню правової невизначеності. Позовна давність спонукає учасників правовідносин до вчинення дій, спрямованих на захист порушених прав, у чітко визначені строки, які мають бути розумними.
За загальним правилом позовна давність триває безперервно з моменту усвідомлення учасником правовідносин порушення його права і до спливу цього строку звернення до суду.
Законодавство може визначати певні обставини, які впливають на перебіг позовної давності і змінюють порядок її обчислення. До таких обставин відноситься зупинення перебігу позовної давності та її переривання, що передбачено статтями 263 та 264 Цивільного кодексу України.
Водночас під час дії карантину та воєнного стану законодавець застосував нову конструкцію, якою тимчасово доповнив перелік обставин, які впливають на перебіг позовної давності, а саме продовження позовної давності.
Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 540-IX) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Цей Закон набрав чинності 02 квітня 2020 року.
Під час дії карантину позовна давність була продовжена з 02 квітня 2020 року до 30 червня 2023 року.
Поряд із цим Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» було введено воєнний стан в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, цей стан триває до теперішнього часу.
Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі - Закон № 2120-ІХ) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Закон № 2102-IX набрав чинності 17 березня 2022 року.
Надалі Законом України від 08 листопада 2023 року № 3450-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» (далі - Закон № 3450-ІХ) пункт 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України викладено в новій редакції, відповідно до якої у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Закон № 3450-ІХнабрав чинності 30 січня 2024 року.
Підсумовуючи, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що в разі якщо позовна давність не спливла станом на 02 квітня 2020 року, то цей строк звернення до суду спочатку було продовжено (до 30 червня 2023 року - на строк дії карантину, а надалі до 29 січня 2024 року - на строк дії воєнного стану), а з 30 січня 2024 року перебіг строку звернення до суду зупинився на строк дії воєнного стану.
Судом враховано, що Законом України № 4434-IX від 14 травня 2025 року «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності», який набрав чинності 04 вересня 2025 року, пункт 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України було виключено.
Таким чином, в умовах дії воєнного стану строк звернення до суду (позовна давність) було продовжено від початку воєнного стану до 29 січня 2024 року, а після 30 січня 2024 року перебіг такого строку було зупинено до 04 вересня 2025 року.
Позивач звернувся до суду 15 травня 2026 року, тобто в межах річного (спеціального) строку давності.
За таких обставин підстав для застосування спеціальної позовної давності до заявлених вимог в частині стягнення пені немає, а тому позов підлягає задоволенню повністю.
Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України. 
На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 129, 237, 238, 240, ГПК України, суд 
ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» (вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, Черкаська обл., 18030 ідентифікаційний код 39246219) на користь міського бюджету м.Черкаси (рахунок: UA658999980334119812000023759; одержувач платежу: ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/18010600; код ЄДРПОУ: 37930566; Банк: Казначейство України (ЕАП); призначення платежу - орендна плата за землю з юридичних осіб) заборгованість за договором оренди землі від 11 листопада 2019 року (державна реєстрація від 22 листопада 2019 року № 34329108) в розмірі 1 486 898 грн. 48 коп. та пеню в розмірі 108 979 грн. 43 коп.
3. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Пивоварений завод» (вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, Черкаська обл., 18030 ідентифікаційний код 39246219) на користь Департаменту фінансової політики Черкаської міської ради (вул. Байди Вишневецького, 36, м. Черкаси, Черкаська обл., 18000, ідентифікаційний код 38764629, реквізити: pax.: UA628201720344250012000086317, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Департамент фінансової політики Черкаської міської ради, код ЄДРПОУ 38764629) 23 938 грн. 17 коп. судового збору.

Видати відповідні накази після набрання рішення законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України. 

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України. 

Повне рішення складено 10 вересня 2026 року.

Суддя А.В.Васянович