УХВАЛА
( повний текст)
02 вересня 2026 року | Справа №451/1540/21
| Провадження № 1-кп/451/12/26

Радехівський районний суд Львівської області
в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 
при секретарі - ОСОБА_2 
Справа № 451\1540\21
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Радехів під час розгляду кримінального провадження № 42021140000000169 від 09.08.2021 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України,
де сторонами виступають з боку:
обвинувачення - прокурор ОСОБА_4 
захисту - захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 
обвинувачений ОСОБА_3 
клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення та проведення судово-фоноскопічної експертизи 
за участю прокурора, захисника, обвинуваченого
встановив:
В провадженні Радехівського районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження № 42021140000000169 від 09.08.2021 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України.
Захисником обвинуваченого - адвокатом ОСОБА_5 , заявлено клопотання про призначення судової фоноскопічної експертизи аудіо- записи ( файли) ( на DVD-R носіях) розмов між заявником ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які були визнані доказом у справі та досліджувались у ході судового розгляду. Своє клопотання обґрунтовує тим, що в судовому засіданні 14.07.2022 при дослідженні аудіо записів було встановлено повторення та дублювання у аудіо записах розмов. За таких обставин, вважає, що у сторони захисту є обґрунтовані підстави вважати , що у аудіо записі розмови ОСОБА_3 з ОСОБА_7 наявні ознаки монтажу.
Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений підтримали клопотання, вважають за необхідне призначити дану експертизу з підстав, зазначених адвокатом ОСОБА_5 ..
Захисник ОСОБА_6 в судові засідання не з`являється, про дату і час був повідомлений належним чином, причини неявки не повідомляє.
Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, подав письмові заперечення та зазначив, що сторона обвинувачення вважає вказане клопотання безпідставним, необґрунтованим, спрямованим на затягування судового процесу, зокрема - 
1. Щодо належності, допустимості та автентичності доказів:
Усі матеріали негласних слідчих (розшукових) дій (НСРД), зокрема звукозаписи розмов між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які містяться на матеріальних носіях інформації (DVD-R дисках №8/3610, №8/3611 від 13.08.2021 та №8/3543 від 12.08.2021), були отримані у суворій відповідності до вимог Глави 21 КПК України, на підставі відповідних ухвал слідчого судді та з дотриманням процесуальної процедури.
Суб`єкт отримання первинних даних (уповноважений орган) зафіксував інформацію безпосередньо в ході проведення процесуальних дій. Записи є цілісними, безперервними та аутентичними. Сама лише суб`єктивна оцінка сторони захисту щодо «повторень або дублювання», зафіксована під час прослуховування запису в судовому засіданні, може бути наслідком специфіки проведення слідчої дії, а саме особливістю роботи записуючої апаратури, і жодним чином не вказує на стороннє втручання чи монтаж файлів.
Крім того, згідно правової позиції ККС ВС від 21.10.2025 Верховний Суд наголосив, що сама лише незгода обвинуваченого/захисника з даними аудіо- та відеозаписів, отриманих під час НСРД, не може бути безумовною підставою для призначення експертизи. Клопотання захисту має містити не припущення, а конкретні, очевидні фактичні обставини, які викликають обґрунтований сумнів. За відсутності таких доказів (наприклад, альтернативного висновку спеціаліста), клопотання є лише припущенням.
2. Щодо некоректності та надмірності поставлених експерту питань.
Захисник пропонує поставити на вирішення експертизи 10 питань. Проте значна частина цих питань виходить за межі компетенції експерта-фоноскопіста або дублює обставини, які вже підтверджені матеріалами справи та відповідними протоколами НСРД.
Зокрема, питання щодо того, «у який період часу, ким були створені досліджувані файли», та «якого типу відео та аудіосистема використовувалася» (питання №2, №7, №8) не потребують експертного дослідження та є процесуально недопустимими.
По-перше, вичерпні відомості про хід та результати процесуальних дій уже відображені в протоколах за результатами проведення НСРД, які містяться в матеріалах справи.
По-друге, відповідно до п. 1.10.1 Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні (затвердженої спільним наказом ГПУ, МВС, СБУ, СЗРУ, ДПСУ, Мінфіну, Мін`юсту від 16.11.2012 № 114/1042/4/1165/1506/10/11), відомості про номенклатуру, кількість, форми, методи, заходи, спецтехніку та тактику проведення НСРД становлять державну таємницю або є інформацією з обмеженим доступом. Розголошення конкретних типів, модифікацій чи тактико-технічних характеристик спеціальних аудіо- та відеосистем, що використовуються оперативними підрозділами, прямо заборонено законодавством. Спроба сторони захисту через експертне дослідження розкрити відомості про залучені спецтехнічні засоби суперечить інтересам національної безпеки та порядку здійснення досудового розслідування.
• Питання про те, «про що йдеться в розмові... та яка ціль такої розмови?», а також «чи простежується... факт передачі грошей» є виключно юридичною оцінкою доказів. Відповідно до процесуального закону, надання правової оцінки змісту розмов є прерогативою суду, а не судового експерта. Експерт не має права давати правову кваліфікацію діям чи намірам осіб.
3. Щодо відсутності обгрунтованих підстав для призначення експертизи (ст. 242, 332 КПК України):
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, суд під час судового розгляду за клопотанням сторін має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
На даному етапі судового розгляду стороною захисту не надано жодного належного та об`єктивного підтвердження (наприклад, попереднього висновку спеціаліста або технічного аналізу), яке б викликало обгрунтований сумнів у суду щодо автентичності записів. Заявлене клопотання ґрунтується виключно на припущеннях захисту.
Крім того, призначення експертизи на даній стадії призведе до тривалого зупинення судового розгляду, що порушує принцип розумних строків, закріплений у ст. 28 КПК України.
Згідно позиції ККС ВС від 31.07.2025 у справі № 991/2084/23: Суд наголосив, що сторона захисту в силу принципу змагальності має повне право самостійно залучити експерта на договірних умовах. Якщо захист цим правом протягом тривалого часу розслідування та судового розгляду не скористався, а натомість просить суд призначити експертизу в судовому засіданні — це свідчить про затягування процесу та зловживання правами.
Із врахуванням зазначеного, просить в задоволенні клопотання відмовити в повному обсязі.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.
Як вбачається з клопотання адвоката ОСОБА_5 , останній просить суд провести фоноскопічну експертизу аудіо- запису ( файлу) ( на DVD-R носіях) розмови між заявником ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , однак при цьому захисник не зазначає конкретних невідповідностей аудіо- запису: час, фрагмент, склад невідповідності чи ознаки монтажу, які б могли свідчити про наявність ознак монтажу або наслоювання, обмежуючись лише загальними посиланням на невідповідність вказаних записів, тобто висловлюючи свої припущення щодо наявності можливих (гіпотетичних) ознак монтажу.
Однак, під час дослідження в судовому засіданні інформації, що міститься на зазначених носіях, сторона захисту не зазначала, що аудіо- інформація є непослідовною, містить неприродні паузи чи переривається, не вказувалося стороною захисту на невідповідність звукового ряду чи на існування інших невідповідностей, які б могли свідчити про монтаж аудіо- файлів. Під час дослідження вказаних аудіо записів судом таких ознак також не встановлено.
Суд зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під час слухання справи. (Хусейн та інші проти Азербайджану; Ходорковський та Лєбєдєв проти росії; Poletan і Azirovik проти колишньої Югославської Республіки Македонія).
Верховний Суд (справа №585/1899/17 від 20 травня 2020 року) у своїй постанові зазначив: «Твердження сторони захисту щодо можливого здійснення технічного втручання і редагування аудіозапису, мають спиратися на об`єктивні дані безсумнівного сприйняття таких фактів органами слуху, або переконливо підтверджуватися іншими доказами у справі, або обґрунтовуватися відповідними технічними висновками спеціалістів на засадах змагальності в кримінальному процесі. Розгляд судом заяв про підробку звукозаписів здійснюється у порядку ст. 214 КПК». 
На думку суду, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
Враховуючи, що у судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 332, 242 КПК України для призначення експертизи та стороною захисту не доведена необхідність та доцільність проведення експертизи, суд вважає клопотання захисника необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 332, 242, 376 КПК України, суд 
постановив:
відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення та проведення судово-фоноскопічної експертизи у кримінальному провадженні № 42021140000000169 від 09.08.2021 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено - 08 год. 10 хв. 07.09.2026.

Головуючий суддя | ОСОБА_1