ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1570/26 | Головуючий по 1 інстанції
Справа №712/9667/25 Категорія: на ухвалу | Марцішевська О.М.
| Доповідач в апеляційній інстанції
| Фетісова Т. Л.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2026 року м. Черкаси 

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач | Фетісова Т. Л.
судді секретар | Сіренко Ю.В., Новіков О.М. Івануса А.Д.

розглянув у спрощеному порядку у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Грачової Тетяни Григорівни на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.05.2026 (повний текст складено 14.05.2026, суддя в суді першої інстанції Марцішевська О. М.) про скасування ухвали про забезпечення позову від 30.04.2026 та скасування ухвали про зустрічне забезпечення від 01.05.2026 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Степаненко Алла Миколаївна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

у липні 2025 року адвокат Грачова Т. Г. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, яким, з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 08.04.2026 та уточненнями від 27.04.2026, просила: 
1. визнати квартиру АДРЕСА_1 – спільною власністю подружжя;
2. припинити право спільної власності подружжя на квартиру АДРЕСА_1 . В порядку поділу спільного майна подружжя виділити ОСОБА_1 та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 ;
3. визнати частку 33% ОСОБА_2 в статутному капіталі ТОВ «ГРІН ТРЕЙН» об`єктом спільної власності подружжя, ринкова вартість якої дорівнює 2 164 278,60 грн. (два мільйона сто шістдесят чотири тисячі двісті сімдесят вісім гривень шістдесят копійок) спільною власністю подружжя; 
4. стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 082 139,30 (один мільйон вісімдесят дві тисячі сто тридцять дев`ять гривень тридцять копійок) - 1/2 дійсної ринкової вартості частки (33%) в статутному капіталі ТОВ «ГРІН ТРЕЙН»;
5. визнати недійсним договір дарування, серія та номер 3532,укладеного ОСОБА_5 за яким вона, як дарувальник, передала у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,0852 га, кадастровий номер 7110136700:02:020:0336, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , посвідченого 01.06.2019 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Степаненко А.М. та зареєстрованого за № 3532;
6. визнати недійсним договір дарування, укладеного ОСОБА_5 за яким вона, як дарувальник, передала у власність ОСОБА_2 будинок АДРЕСА_2 , посвідченого 01.06.2019 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Степаненко А. М. та зареєстрованого за №3531;
7. визнати домоволодіння – житловий будинок, загальною площею 117,7 кв. м з надвірними спорудами та земельну ділянку, площею 0,0852 га кадастровий номер 7110136700:02:020:0336 за адресою : АДРЕСА_2 спільною власністю подружжя;
8. визнати право власності на 1/2 частину домоволодіння – житловий будинок, загальною площею 117,7 кв. м з надвірними спорудами та земельну ділянку, площею 0,0852 га кадастровий номер 7110136700:02:020:0336 за адресою: АДРЕСА_2 ;
9. визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0852 га, кадастровий номер 7110136700:02:020:0336, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , укладений 07.09.2012 продавцем (власником земельної ділянки) з ОСОБА_5 , посвідчений Веліковим А. І., приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу за реєстровим №5555, право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 31.10.2018, індексний номер витягу: 143840947, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 683883771101;
10. визнати грошові кошти в сумі чотири мільйони гривень, що знаходяться на рахунках ОСОБА_2 в АТ КБ «ПриватБанк», в АТ «ОТП Банк», в АТ “Перший Український Міжнародний Банк (ПУМБ)», у ПАТ АБ “ Південний", у банках АТ «Райффайзен банк», АТ «Державний ощадний банк України», ПАТ АБ «Укргазбанк» - спільною власністю подружжя.  11. стягнути ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину грошових коштів - два мільйони гривень, що обліковуються на банківських рахунках на ім`я ОСОБА_2 .
В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.
18.09.2025 до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, в якому він просить в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 1 /2 частини квартири АДРЕСА_1 .
27.04.2026 адвокат Грачова Т. Г. в інтересах ОСОБА_1 скерувала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1 / 2 частину грошових коштів в сумі 4 000 000 грн, а саме 2 000 000 грн., що обліковуються на банківських рахунках на ім`я ОСОБА_2 у АТ КБ "Приватбанк" АТ "ОТП Банк", АТ "Перший Український Міжнародний Банк" (ПУМБ), ПАТ АБ "Південний", АТ "Державний ощадний банк", ПАТ АБ "Укргазбанк".
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.04.2026 заяву про забезпечення позову представника позивача задоволено частково. Накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ОСОБА_2 , відкритих у банківських установах, які будуть виявлені під час виконання ухвали про забезпечення позову, у межах заявленої до стягнення суми позовних вимог 2 000 000 грн.
01.05.2026 адвокат Новік В. І. в інтересах ОСОБА_2 скерував до суду заяву про зустрічне забезпечення, в якій просив суд застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом внесення позивачкою ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 2 000 000,00 грн. 
Ухвалою суду від 01.05.2026 заяву представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволено частково. Застосовано зустрічне забезпечення шляхом внесення ОСОБА_1 грошових коштів у розмірі 140 000 грн. на депозитний рахунок за реквізитами на офіційному сайті суду. У випадку неможливості внести вказану суму коштів в якості зустрічного забезпечення ОСОБА_1 має здійснити надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму 140 000 грн. Встановлений ОСОБА_1 строк надання зустрічного забезпечення - п`ять днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення та роз`яснено, що відповідно до вимог ч. 8, 9 ст.154 ЦПК України, особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
05.05.2026 адвокат Новік В. І. в інтересах ОСОБА_2 скерував до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову та зустрічного забезпечення. Вказував, що позивачем зустрічне забезпечення, вжите судом, не виконане, у зв`язку з чим забезпечення позову, застосоване ухвалою суду від 30.04.2025, а також зустрічне забезпечення, підлягають скасуванню.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.05.2025 заяву адвоката Новіка В. І. в інтересах ОСОБА_2 про скасування забезпечення позову та зустрічного забезпечення задоволено, скасовано ухвалу про забезпечення позову від 30.04.2026 та ухвалу про зустрічне забезпечення від 01.05.2026 з посиланням на приписи, передбачені ч. 10 ст. 154 ЦПК України, та те, що стороною позивача за первісним позовом неможливість ОСОБА_1 внести кошти в зв`язку з інвалідністю не підтверджені будь-якими доказами про майновий стан останньої, зокрема розміру отримуваних нею доходів. Крім того, у випадку неможливості ОСОБА_1 внести вказану в ухвалі про зустрічне забезпечення суму коштів в якості зустрічного забезпечення, судом передбачено альтернативний немайновий захід зустрічного забезпечення шляхом надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму, як передбачено ч. 4 ст. 154 ЦПК України.
Прийняте судове рішення мотивовано невиконанням вимог суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк та не обґрунтовано неможливість їх невиконання.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції представник ОСОБА_1 – адвокат Грачова Т. Г., вважаючи її незаконною, 29.05.2026 через систему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу із посиланням на порушення норм процесуального права просить ухвалу скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про скасування забезпечення позову.
Мотивуючи апеляційну скаргу зазначає про відсутність імперативних підстав для зустрічного забезпечення. Крім того, відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що майновий стан позивача ускладнить відшкодування збитків у разі відмови в позові, а також доказів завдання відповідачу реальної шкоди внаслідок накладення арешту на грошові кошти. 
Скаржник наголошує, що суд розглянув заяву про зустрічне забезпечення в день її подання– 01.05.2026 без попереднього вручення її копії позивачу, позбавивши останню можливості надати докази наявності майна, а заяву про скасування забезпечення позову подано 05.05.2026 - до спливу визначеного судом 5-денного строку на виконання зустрічного забезпечення, що свідчить про передчасність дій суду та штучне створення підстав для скасування арешту коштів.
В апеляційній скарзі вказується на те, що скасування вжитих заходів забезпечення позову до розгляду справи по суті робить неможливим виконання майбутнього судового рішення про поділ майна подружжя та стягнення коштів, що порушує право позивача на ефективний судовий захист.
Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Питання про застосування та скасування заходів забезпечення позову, яке вирішувалося судом в оскарженій ухвалі, регламентується Главою 10 Розділу І ЦПК України. 
У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, або має намір звернутися до суду.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Забезпечення позову по суті – це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).
Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути ухвалено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.
Згідно ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.
У постанові ВП ВС від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.
Таким чином, при розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.
Окрім того, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. 
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. (ч. 4, 5, 6 ст. 154 ЦПК України).
Відповідно до ч. ч. 8, 9, 10 ст. 154 ЦПК України строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. 
Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. 
Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
Згідно з ч. ч. 1 - 5 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.
Згідно з матеріалами даної справи ухвалою суду від 30.04.2026 частково задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках відповідача, відкритих у банківських установах, які будуть виявлені під час виконання ухвали про забезпечення позову, у межах заявленої до стягнення суми позовних вимог 2 000 000 грн. 
Ухвалою суду від 01.05.2026 було частково задоволено заяву представника відповідача про зустрічне забезпечення позову та застосовано зустрічне забезпечення шляхом внесення позивачем грошових коштів у розмірі 140 000 грн. на депозитний рахунок за реквізитами на офіційному сайті суду. При цьому, судом ухвалено також, що у випадку неможливості внести вказану суму коштів в якості зустрічного забезпечення позивач має здійснити надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму 140 000 грн. протягом п`яти днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення та роз`яснено, що відповідно до вимог ч. 8, 9 ст. 154 ЦПК України, особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення і якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконає вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
При цьому, судом першої інстанції взято до уваги доводи сторони позивача за первісним позовом про неможливість позивачем внести кошти в зв`язку з інвалідністю, тому визначено, що у випадку неможливості внести вказану суму коштів в якості зустрічного забезпечення позивач може здійснити надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму у відповідності до ч. 4 ст. 154 ЦПК України.
Строк надання зустрічного забезпечення встановлений позивачу п`ять днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення від 01.05.2026, тобто з 02.05.2026 по 06.05.2026.
Ухвала суду про зустрічне забезпечення від 01.05.2026 цього ж дня була надіслана судом до державного реєстру та електронних кабінетів учасників справи, проте з технічних причин була доставлена до електронного кабінету представника позивача 07.05.2025 згідно з довідкою автоматизованої системи суду (т. 3 а.с. 99, 100), у зв`язку із чим суд протокольною ухвалою від 08.05.2026 продовжив ОСОБА_1 строк надання зустрічного забезпечення до 5 днів з дня отримання ухвали від 01.05.2026 тобто з 08.05.2026 по 12.05.2026.
Станом на день розгляду заяви про скасування забезпечення позову - 14.05.2026, строк надання зустрічного забезпечення позивачем за первісним позовом сплинув та стороною позивача за первісним позовом не надано суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення у спосіб, визначений ухвалою від 01.05.2026. У зв`язку із чим, з урахуванням приписів ч. 8, 10 ст.154 ЦПК України суд першої інстанції скасував ухвалу про забезпечення позову від 30.04.2026 та ухвалу про зустрічне забезпечення від 01.05.2026.
Такий висновок суду першої інстанції по суті вимог заяви про скасування забезпечення позову та зустрічного забезпечення позову апеляційний суд вважає вірним.
Помилковими, на переконання апеляційного суду, є доводи апеляційної скарги щодо відсутності імперативних підстав для зустрічного забезпечення у цій справі з підстав, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, адже при ухваленні оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції виходив з приписів, встановлених ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК, що не є порушенням вимог цивільного процесуального права та не являється підставою для скасування оскаржуваної ухвали. 
Крім того, безпідставними є посилання скаржника на те, що суд розглянув заяву про зустрічне забезпечення в день її подання без попереднього вручення її копії позивачу, позбавивши останню можливості надати докази наявності майна, а також те, що відповідач подав заяву про скасування забезпечення позову до спливу визначеного судом п`ятиденного строку на виконання зустрічного забезпечення, що, на думку адвоката Грачової Т. Г., свідчить про передчасність дій суду та штучне створення підстав для скасування арешту коштів, адже протокольною ухвалою від 08.05.2026 суд продовжив ОСОБА_1 строк надання зустрічного забезпечення до 5 днів з дня отримання ухвали від 01.05.2026 тобто з 08.05.2026 по 12.05.2026.
До викладених вище доводів скаржника також варто вказати на скорочений строк вирішення питання щодо скасування заходів забезпечення, встановлений ЦПК України. Так, згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа.
З цього приводу слід ще зазначити, що представники сторін зареєстровані в системі «Електронний суд» та були присутні у судових засіданнях, у тому числі і позивач ОСОБА_6 , 01, 08 та 14 травня 2026 року, що свідчить про їх обізнаність про рух справи та ухвалені судом першої інстанції судові рішення та заперечує порушення права позивача за зустрічним позовом на ефективний судовий захист.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що забезпечення позову, як і зустрічне забезпечення позову, не порушують принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін. Заходи забезпечення позову та зустрічне забезпечення є взаємопов`язаними елементами єдиного механізму. Скасування заходів зустрічного забезпечення без перегляду самих заходів забезпечення позову може порушити процесуальний баланс. Якщо суд встановив обов`язок позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти (або надати банківську гарантію) як зустрічне забезпечення, і позивач не виконав цю вимогу у визначений строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову з підстав, встановлених ч. 10 ст. 154 ЦПК України.
Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими, висновків суду першої інстанції не спростовують і на законність оскаржуваної ухвали не впливають.
Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.05.2026 про скасування ухвали про забезпечення позову від 30.04.2026 та скасування ухвали про зустрічне забезпечення від 01.05.2026 у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

п о с т а н о в и в  :

апеляційну скаргу – залишити без задоволення.
Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.05.2026 про скасування ухвали про забезпечення позову від 30.04.2026 та скасування ухвали про зустрічне забезпечення від 01.05.2026 у даній цивільній справі – залишити без змін. 
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством. 
Повну постанову складено 05.08.2026.

Суддя-доповідач 

Судді