ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА

справа № 753/1462/26
провадження № 2/753/5324/26
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2026 року Дарницький районний суд міста Києва в складі головуючого судді Сирбул О. Ф., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,
В С Т А Н О В И В:
У грудні 2025 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулось з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачі отримували послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору від 05.08.2014, оскільки після розміщення повідомлення та договору у газеті «Хрещатик» № 110 (4510), на адресу ПАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та договору від відповідачів не надходило. Відповідно до п. 1.1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. 
Таким чином відповідачі в порушення умов Договору щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01 квітня 2016 року по 31 серпня 2025 року послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення не виконали належним чином, внаслідок чого у останніх виникла заборгованість у розмірі 52 690,51 грн, також заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку у розмірі 62,02 грн, заборгованість з внесення плати за абонетське обслуговування у розмірі 1 982,81 грн, яка підтверджується довідкою та рохрахунком заборгованості.
Крім того позивач просив стягнути вказану суму боргу з урахуванням інфляційних втрат у розмірі 40 938,11 грн, 3% річних у розмірі 7 719 ,84 грн.
Загальний розмір заборгованості відповідачів за надані житлово-комунальні послуги складає 103 393,29 грн, у зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06.03.2026 позовну заяву залишено без руху.
Позивач належним чином та своєчасно усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.03.2026 відкрито провадження у справі, витребувано у Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, інформацію, яка міститься в інформаційній системі "Реєстр територіальної громади міста Києва", а саме: про кількість осіб, його (їх) прізвище, власне ім`я (усі власні імена), по батькові, дату народження, дату реєстрації, паспортні дані, або РНОКПП осіб, що були зареєстровані та/або проживали/перебували за період з 01 квітня 2016 року по 31 серпня 2025 року в квартирі АДРЕСА_1 .
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.09.2026 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про перехід до розгляду справи з викликом учасників справи.
Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (ст. 279 ЦПК України).
Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідачів про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач ОСОБА_2 не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
20.07.2026 до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Годун Д. В. засобами поштового зв`язку (дата поштового штемпеля: 15.07.2026) надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого остання просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилається на факт непроживання протягом заявленого позивачем періоду у спірній квартирі АДРЕСА_1 . Крім того, вказала, що у відповідача ОСОБА_1 на праві приватної власності наявний садовий будинок в с. Шибене Бородянського району Київської області, де він проживав під час перебування в Україні.
06.08.2026 до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення, за змістом яких останній вказує, що про будь-які факти непроживання ОСОБА_1 у встановленому законом порядку не попереджав позивача, відповідні підтверджуючі документи не надавав. Наполягали на задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» визначено виконавцем послуг з постачання холодної води та водовідведення.
26 квітня 2014 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» № 1198 від 10.04.2014, яким внесено зміни до /T172189.html?pravo=1" title="Про житлово-комунальні послуги; нормативно-правовий акт № 2189-VIII від 09.11.2017">Закону України «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами.
Так, ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення.
У газеті «Хрещатик» 05.08.2014 № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем).
Відповідно до п. 3.1 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII передбачено прийняття співвласникам багатоквартирних будинків рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною першою статті 14 цього Закону, якою визначено такі моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг: кожним співвласником багатоквартирного будинку самостійно (індивідуальні договір); від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку управителем або іншою уповноваженою співвласниками особою (колективний договір); об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або іншою юридично особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладає, відповідний договір про надання комунальних послуг, як колективним споживачем.
Розділом VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 травня 2019 року.
Пунктом 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України в 09.11.2017 № 2189-VIII встановлено, що не пізніш як протягом одного року з дня введення дію цього Закону співвласники багатоквартирних будинків незалежно від обраної ними форми управління багатоквартирним будинком зобов`язані прийняти рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною першою статті 14 цього Закону, а виконавці комунальних послуг - укласти із такими співвласниками договори про надання відповідних комунальних послуг відповідно до обраної співвласниками моделі організації договірних відносин.
Разом з тим, пунктом 42 Закону України від 30.03.2020 № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» внесено зміни у пункти 3 та 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та слова «протягом одного року з дати введення в дію цього Закону» та «протягом одного року з дня введення в дію цього Закону» замінено словами і цифрами «протягом п`яти місяців з дня завершення заходів щодо запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), передбачених карантином, встановленим Кабінетом Міністрів України».
У зв`язку з чим фактичне застосування Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» 01.05.2020 не розпочалося та відкладалося на невизначений термін.
Законом України від 03.12.2020 № 1060-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг» внесено зміни до Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» та змінено моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг і запроваджено поняття індивідуального договору про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання.
Згідно з частиною 5 статті 13 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово- комунальні послуги», у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання.
Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги.
Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в частині першій статті 14 цього Закону, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк.
Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України.
31.05.2021 на офіційному веб-сайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ "АК "Київводонакал" про укладення публічного індивідуального договору приєднання про адання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення (у подальшому зі змінами від 30.09.2021, від 31.12.2021, від 01.08.2022, від 01.02.2024) (далі по тексту - Договір 2) у зв`язку з чим з 01.07.2021 вказаний договір вважається укладеним.
Згідно з п. 1 Договору 2 Виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачеві послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а споживач зобов`язується оплачувати наданні послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у порядку, строки та на умовах, що передбачені договором.
Відповідно до п. 15 Договору 2 розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, якщо інше не визначено договором.
Пунктом 7 Договору 2 визначено, що оплата за послуги складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених тарифів на послугу та обсягу спожитих послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, граничний розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 162 ЖК України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.
Згідно пунктів 5, 10 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами; у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг.
Відповідно до п. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.
Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Так, судом встановлено, що відповідачі отримують послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 за якою зареєстровано їх місце проживання.
На виконання вимог ухвали суду надійшла інформація з Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, що згідно з відомостями, що містяться в інформаційній системі «Реєстр територіальнї громади міста Києва», за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 01.04.2016 по 31.08.2025, були зареєстровані наступні особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрована з 06.07.2007 по 21.07.2017), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований з 08.02.2011 по 21.07.2017), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 
Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а ст. 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.
Як встановлено судом, в порушення умов Договорів та вимог, що передбачені наведеними вище нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.04.2016 по 31.08.2025 житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення відповідачі не виконували належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 52 690,51 грн, плата за абонентське обслуговування 1 982,81 грн,що підтверджується довідкою та розрахунком заборгованості.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).
Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а ст. 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.
Згідно з положеннями статей 526, 530, 611 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства у встановлений строк (термін), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (п. 2 ст. 625 ЦК України).
Пунктом 44 Договору-2 перебачено відповідальність у вигляді сплати пені у розмірі 0,01 % суми боргу за кожен день прострочення.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2023 № 1405 скасовано заборону на нарахування та стягнення неустойки (штрафу, пені).
Також суд вважає, що у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржники зобов`язані сплатити на користь позивача 3 % річних у розмірі 7 719,84 грн, інфляційні втрати у розмірі 40 938,11 грн.
Наданий позивачем розрахунок заборгованості досліджено та перевірено судом.
Стосовно доводів представника відповідача ОСОБА_1 , зазначених у відзиві на позовну заяву, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором; споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до статті 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру) зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.
Відповідно до статті 156 ЖК України припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім`ї на безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Відповідно до статті 162 ЖК України плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.
З урахуванням викладеної вище норми права та обставин справи, суд зазначає, що відповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг, а отже зобов`язані в солідарному порядку сплатити на користь позивача заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги.
Доводи відзиву представника відповідача адвоката Годун Д. В. про те, що ОСОБА_1 проживає за іншою адресою та не споживає надані позивачем житлово-комунальні послуги за адресою АДРЕСА_1 , суд відхиляє, оскільки проживання в іншому місці не звільняє відповідача ОСОБА_1 від сплати отриманих комунальних послуг, оскільки матеріалами справи підтверджено його реєстрацію у квартирі, що свідчить про те, що він є користувачем наданих послуг. Крім того ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладає обов`язок оплати комунальних послуг зареєстрованої особи на рівні зі споживачем.
Наведені в відзиві докази, які на переконання ОСОБА_1 є підтвердження не проживання за спірною адресою, суд не приймає до уваги, оскільки наведені докази не спростовують факт реєстрації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свого місця проживання у квартирі за адресою АДРЕСА_1 , та не є доказами що відносяться до предмету позову про нарахування та стягнення заборгованості за надані комунальні послуги.
Крім того, суд зазначає, що відповідач ОСОБА_1 у своїй власності має право мати різну кількість нерухомого майна, а місце проживання постійне зареєстроване одне, при цьому власник не звільняється від тягаря утримання всієї власності нерухомого майна.
Таким чином, кожний з зареєстрованих осіб, у даній квартирі має право користуватися житловим приміщенням й наданими до приміщення комунальними послугами. Оскільки в даному випадку споживання комунальних послуг відбувається по факту їх використання без будь-яких обмежень, а тому кошти за надані до квартири комунальні послуги мають сплачуватися споживачами комунальних послуг в повному обсязі та у солідарному порядку.
Кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (право зворотної вимоги регрес).
Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети.
Аналогічні правові висновки міститься у постановах Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/17-ц (провадження № 61-26462св18), №636/3459/19 від 17.05.2023 року.
Таким чином, судом встановлено, що у відповідачів утворилася заборгованість перед позивачем, у зв`язку з несвоєчасною оплатою комунальних послуг, а тому суд приходить до висновку, що позивачем на виконання вимог ст. 81 ЦПК України, доведені позовні вимоги, які знайшли своє підтвердження матеріалами справи, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог, а тому на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 514,00 грн з кожного відповідача.
Керуючись ст. ст. 509, 525, 526, 530, 611, 625 ЦК України, Законом України «Про житлово -комунальні послуги», ст. ст. 12, 19, 42, 76, 89, 263-264, 265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В :
Позов - задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП не відомо) на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія "Київводоканал» (ЄДРПОУ 03327664, місцезнаходження: 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-А) заборгованість за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 54 735,34 грн, 3% річних у розмірі 7 719,84 грн, інфляційні втрати у розмірі 40 938,11 грн, а всього 103 393,29 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія "Київводоканал» (ЄДРПОУ 03327664, місцезнаходження: 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-А) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 514,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП не відомо) на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія "Київводоканал» (ЄДРПОУ 03327664, місцезнаходження: 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-А) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 514,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 04.09.2026.

Суддя: