Справа № 420/7447/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 серпня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області, якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України Милівської сільської військової адміністрації, від 21.11.2025 №147 в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна - квартири за адресою АДРЕСА_1 (номер заяви: №ЗВ-02.10.2025- 249943) та рішення 22.12.2025 №201 про відмову у розгляді заяви;
- зобов`язати Комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України Милівської сільської військової адміністрації прийняти рішення про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна - квартири за адресою АДРЕСА_1 згідно поданої заяви: №ЗВ-02.10.2025-249943.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що позивачу на підставі Договору дарування належить квартира, котра зазнала руйнувань внаслідок воєнних дій. Керуючись ЗУ «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України», позивачка звернулася із заявою про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна. Проте, рішенням Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області зупинила розгляд заяви щодо надання компенсації за знищений об`єкт у зв`язку із неможливістю проведення повного технічного обстеження об`єкта нерухомого майна з міркувань безпеки. Вважаючи рішення про відмову у наданні компенсації за знищену кватиру незаконним, позивачка звернулася до суду з цим позовом.
Відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.
Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Харченко Ю.В. від 23.03.2026 року позов ОСОБА_1 до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30 березня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/7447/26 за позовом ОСОБА_1 до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.
Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.
Позивачу, ОСОБА_1 на підставі Договору купівлі-продажу від 20.03.2000 року належить квартира в АДРЕСА_1 , котра зазнала руйнувань внаслідок воєнних дій, про що повідомлено органи Національної поліції та відкрито кримінальне провадження №12025231090001912 від 25.08.2025.
Позивачка звернулася із заявою про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна в електронній формі - засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, через додаток ДІЯ, яка була зареєстрована за №ЗВ-02.10.2025-249943.
Серед іншого до заяви було додано Звіт про результати обстеження об`єкта у зв`язку з пошкодженням внаслідок позапроектних впливів (пожежі, стихійного лиха, аварії, воєнних дій або терористичних актів), виконаний кваліфікованим спеціалістом (експертом) по технічному обстеженню будівель і споруд І категорії – О.Ю. Сакара, відповідно до Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 квітня 2017 р. № 257 (далі - Порядок №257), зареєстрований в Реєстрі будівельної діяльності щодо інформації про технічне обстеження Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за реєстраційним номером ТО01:7123-3563-9924-0530 (далі – Звіт ТО01:7123-3563-9924-0530), згідно якого виявлені дефекти будівельних конструкцій та інженерних мереж «виникли внаслідок: а) бойових дій та терористичних актів (прямих влучань в будівлю артилерійських снарядів), б) нерівномірного просідання основи, в) потрапляння ґрунтових та атмосферних вод під фундамент. З урахуванням того факту, що більшість відповідальних несучих конструкцій має значні пошкодження або повністю зруйновано, встановлено, що об`єкт в цілому відноситься до ІІІ категорії за пошкодженнями з сумарним середньозваженим відсотком пошкодження несучих та огороджуючих конструкцій і інженерних мереж від загального об`єму будівлі 82,75% та за технічним станом є аварійним. Рекомендовано виконання роботи з демонтажу будівлі в цілому з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій».
Рішенням від 21.11.2025 №147 Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі – Комісія), Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області зупинила розгляд заяви щодо надання компенсації за знищений об`єкт у зв`язку із неможливістю проведення повного технічного обстеження об`єкта нерухомого майна з міркувань безпеки, про що повідомила заявницю листом від 24.11.2025 №672/0117.
12.02.2026 року представником позивачки, адвокатом Брушко І.І. було направлено адвокатський запит №1 за змістом якого, з метою підтвердження належного виконання визначених Постановою №815 обов`язків, а також уникнення дублюючих запитів до органів влади, установ та організацій, запитано про вже вжиті Комісією заходи у процесі застосування процедури дистанційного обстеження, зокрема: Рішення Комісії про дистанційне обстеження об`єкта; Звернення Комісії про отримання інформаційних продуктів дистанційного зондування Землі та відповідь Держгеокадастру; Звернення Комісії про отримання інформаційних продуктів дистанційного зондування Землі та відповідь Міноборони; Звернення Комісії про отримання інформаційних продуктів дистанційного зондування Землі та відповідь ДКА; Заявку про надання дозволу на використання повітряного простору та відповідь Генерального штабу Збройних Сил або військового командування на відповідній території; Звернення комісії про надання інформації і документів, що підтверджують факт знищення об`єкта та відповідь ДСНС; Звернення комісії про надання інформації і документів, що підтверджують факт знищення об`єкта та відповідь Національної поліції; Документи, які стали підставою для висновку Комісії про непроведення візуального обстеження об`єкта згідно звіту ТО01:7123-3563-9924-0530.
На вказаний запит Милівською сільською військовою адміністрацією надано відповідь від 19.02.2026 №01-23/226, відповідно до якої Комісія 18.12.2025 провела дистанційне обстеження об`єкта, здійснивши сукупний аналіз всіх наявних продуктів дистанційного спостереження. А саме: фотоматеріали, надані заявником та фотоматеріали, які надані старостою с. Дудчани». При цьому, Комісія вважала наявних матеріалів достатніми для прийняття рішення, а направлення запитів до Держгеокадастру, Міноборони, ДКА, військового командування, Національної поліції та ДСНС – непотрібним. Відповідно до висновків акта дистанційного обстеження, встановлено що будинок є пошкодженим внаслідок бойових дій, проте факт знищення об`єкта не підтверджується. Тому, керуючись підпунктом 2 пункту 6 статті 6 Закону № 2923-IX Комісія вирішила відмовити у розгляді заяви №ЗВ-02.10.2025-249943 у зв`язку із виявленням недостовірних даних, зазначених у заяві про надання компенсації, а саме у зв`язку із тим що об`єкт не є знищеним (рішення Комісії від 22.12.2025 №201).
Вважаючи такі рішення відповідача протиправними, позивач звернулась до суду з даним позовом.
Так, на думку суду, позовні вимоги є частково обґрунтованими, правомірними, та такими, що підлягають частковому задоволенню, з урахуванням наступного.
Частина 2 статті 19 Конституція України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 47 Конституції України передбачено, що кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких громадянин має змогу побудувати житло, придбати його у власність, або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступною платою відповідно до закону.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого неодноразово продовжувалась і який діє до теперішнього часу.
Закон України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України» від 23.02.2023 №2923-IX (далі - Закон №2923-IX) визначає правові та організаційні засади надання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, з дня набрання чинності Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, а також правові засади створення та ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Згідно із пунктом 4 частини першої статті 1 Закону № 2923-IX визначено, що знищені об`єкти нерухомого майна - це об`єкти нерухомого майна, які розташовані в Україні та стали непридатними для використання за цільовим призначенням внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відновлення яких є неможливим шляхом поточного або капітального ремонту, реконструкції, реставрації чи економічно недоцільним, зокрема, квартири, інші житлові приміщення в будівлі, будинки садибного типу, садові та дачні будинки.
Пошкоджені об`єкти нерухомого майна це об`єкти нерухомого майна, які розташовані в Україні та пошкоджені внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та можуть бути відновлені шляхом поточного або капітального ремонту, реконструкції чи реставрації, відновлення яких є економічно доцільним: квартири, інші житлові приміщення в будівлі, будинки садибного типу, садові та дачні будинки; об`єкти будівництва (будинки садибного типу, садові та дачні будинки), в яких на момент пошкодження зведені несучі та зовнішні огороджувальні конструкції (крім світлопрозорих конструкцій та заповнення дверних прорізів), щодо яких отримано право на виконання будівельних робіт; складові частини об`єктів будівництва (квартири, інші житлові приміщення в будівлі), які після прийняття в експлуатацію є самостійними об`єктами нерухомого майна, за умови що на момент пошкодження в об`єкта будівництва зведені несучі та зовнішні огороджувальні конструкції (крім світлопрозорих конструкцій та заповнення дверних прорізів), щодо якого отримано право на виконання будівельних робіт; спільне майно багатоквартирного будинку, відмінне від земельної ділянки (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 2923-IX
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2923-IX отримувачами компенсації за пошкоджені/знищені об`єкти нерухомого майна (далі - отримувачі компенсації) є фізичні особи - громадяни України, які є власниками пошкоджених/знищених об`єктів нерухомого майна.
Отримувачами компенсації не можуть бути: 1) особи, до яких застосовано санкції відповідно до Закону України «Про санкції»; 2) особи, які мають судимість за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених розділом I «Злочини проти основ національної безпеки України» Особливої частини Кримінального кодексу України; 3) спадкоємці щодо пошкоджених/знищених об`єктів нерухомого майна, які належали за життя спадкодавцям, визначеним пунктами 1 і 2 цієї частини (частини друга і третя статті 2 Закону № 2923-ІХ).
Відповідно до частини першої статті 3 вказаного Закону передбачено, що для розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна виконавчий орган сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради (далі - виконавчий орган ради), військова адміністрація населеного пункту або військово- цивільна адміністрація населеного пункту утворює Комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі - Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації), як консультативно-дорадчий орган та затверджує положення про роботу такої Комісії.
Згідно із частиною першою статті 4 Закону № 2923-IX заява про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна подається до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації, уповноваженої розглядати заяви про надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна на відповідній території. Така заява подається під час дії воєнного стану та протягом одного року з дня його припинення або скасування на території, на якій розташований (розташовувався) знищений об`єкт нерухомого майна.
Відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 4 Закону № 2923-IX до заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна додаються щодо знищеного об`єкта нерухомого майна, визначеного підпунктом "а" пункту 4 частини першої статті 1 цього Закону, у разі якщо отримувачем компенсації є власник об`єкта нерухомого майна, - копія документа, що підтверджує право власності на об`єкт нерухомого майна (крім випадків, якщо право власності на відповідний об`єкт нерухомого майна зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно).
Частиною сімнадцятою статті 4 Закону № 2923-ІХ встановлено, що заява про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна направляється на розгляд Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації, уповноваженої розглядати заяви про надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна на відповідній території, автоматично програмними засобами Реєстру пошкодженого та знищеного майна.
Компенсація за знищені об`єкти нерухомого майна регламентована положеннями статті 8 Закону № 2923-ІХ.
Відповідно до статті 8 Закону № 2923-ІХ Кабінетом Міністрів України постановою від 30.05.2023 № 600 «Про затвердження Порядку надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна» був затверджений Порядок № 600, який визначає механізм надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна та її використання відповідно до Закону України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України».
Відповідно до пункту 2-1 Порядку № 600, подання особою, яка є власником знищеного об`єкта нерухомого майна, заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, визначеного згідно з підпунктом «а» пункту 4 частини першої статті 1 Закону, в електронній формі здійснюється з використанням засобів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, зокрема мобільного додатка Порталу Дія (Дія), за умови, що право власності такої особи на зазначений знищений об`єкт нерухомого майна зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та підтверджено відповідними відомостями з нього.
Згідно з абзацом першим частини третьої статті 6 Закону № 2923-ІХ строк розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації не повинен перевищувати 30 календарних днів з дня подання заяви.
Рішення про надання/відмову у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна підлягає затвердженню рішенням виконавчого органу ради, військової адміністрації населеного пункту або військово-цивільної адміністрації населеного пункту протягом п`яти календарних днів з дня прийняття Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації такого рішення (абзац перший частини сьомої статті 6 Закону № 2923-ІХ).
Пунктами 1, 4 і 5 частини першої статті 6 вказаного Закону передбачено, що розгляд заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації включає:
встановлення наявності/відсутності підстав для отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
забезпечення проведення обстеження об`єкта (крім випадків його проведення до розгляду заяви);
прийняття рішення про надання/відмову у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Згідно з ч.3 ст.6 Закону № 2923-ІХ строк розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації не повинен перевищувати 30 календарних днів з дня подання заяви.
За рішенням Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації строк розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна може бути продовжено на 30 календарних днів, якщо знищений об`єкт нерухомого майна знаходиться на території територіальної громади, яка розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебуває в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) відповідно до переліку, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій.
Відповідно до частини шостої статті 6 Закону № 2923-ІХ підставами для відмови у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна є:
1) подання заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна особою, яка не може бути отримувачем компенсації відповідно до цього Закону або не має повноважень для подання заяви;
2) виявлення недостовірних даних, зазначених у заяві про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
3) подання заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна після спливу строку, визначеного частиною 1 статті 4 цього Закону.
Приписами п. 1 і 2 Примірного положення про комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 травня 2023 року № 516 (далі - Примірного положення), Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі - комісія), є консультативно-дорадчим органом виконавчого органу сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, військової адміністрації населеного пункту або військово-цивільної адміністрації населеного пункту (далі - уповноважений орган), який утворюється для розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації (далі - знищені об`єкти нерухомого майна).
Комісія може виконувати функції з розгляду питань надання компенсації за об`єкти нерухомого майна, пошкоджені внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації, у разі прийняття уповноваженим органом рішення щодо покладення на неї таких функцій.
Згідно з пп.1 п.7 Примірного положення, основними завданнями комісії, зокрема, є розгляд заяв про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна (далі - заява).
Пунктом 8 Примірного положення передбачено, що під час розгляду заяви комісія приймає рішення про:
1) наявність/відсутність у спадкодавця правових підстав для отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, яке надається протягом 30 календарних днів з дня надходження запиту від спадкоємця або нотаріуса, який завів спадкову справу;
2) зупинення/поновлення розгляду заяви у випадках та строки, встановлені Законом;
3) надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна із зазначенням способу надання та розміру компенсації відповідно до Порядку надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, затвердженого Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.п.18-20 Примірного положення, копія рішення комісії про надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна вноситься до Реєстру протягом п`яти робочих днів з дня проведення відповідного засідання комісії.
Рішення комісії про надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна із зазначенням розміру/обсягу та способу надання такої компенсації підлягає затвердженню рішенням уповноваженого органу протягом п`яти календарних днів з дня прийняття комісією такого рішення.
Копія рішення уповноваженого органу про затвердження рішення комісії про надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна завантажується посадовою особою уповноваженого органу до Реєстру протягом п`яти робочих днів з дня його прийняття.
Рішення комісії про надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна може бути оскаржене до органу, що її утворив.
Рішення уповноваженого органу про затвердження рішення комісії про надання/відмову в наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна можуть бути оскаржені в судовому порядку.
Відповідно до п. 1 Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 року № 473 (далі Порядок № 473), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, установлено, що цей Порядок визначає механізм оперативного реагування виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, військових адміністрацій, центральних органів виконавчої влади, органів управління та сил цивільного захисту, спрямований на ліквідацію наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд на території України, крім територій активних бойових дій або тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Мінрозвитку, для яких не визначена дата завершення бойових дій або тимчасової окупації, а також застосовується для фіксації пошкоджень будівель та споруд, зумовлених збройною агресією Російської Федерації: 1) на території України (крім територій активних бойових дій або тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Мінрозвитку, для яких не визначена дата завершення бойових дій або тимчасової окупації), - щодо будівель та споруд приватної та комунальної форми власності в рамках виконання невідкладних робіт відповідно до пунктів 6, 7-9 цього Порядку; 2) на територіях активних бойових дій, на територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Мінрозвитку, для яких не визначена дата завершення бойових дій, - щодо будівель та споруд, визначених у пункті 6-1 цього Порядку.
Організація та координація виконання невідкладних робіт здійснюється виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а в разі їх відсутності - військовими адміністраціями (далі - уповноважений орган) на підставі заяв (повідомлень) громадян, підприємств, установ та організацій, інформації, отриманої із засобів масової інформації, від центральних органів виконавчої влади (ДСНС, Національної поліції), військових формувань тощо, про що зазначено в п. 4 вказаного Порядку.
Пунктом 5 Порядку № 473 передбачено, що в разі виникнення на відповідній території проявів збройної агресії Російської Федерації, що зумовили пошкодження об`єктів, уповноважений орган, зокрема: здійснює попередні візуальні огляди пошкоджених об`єктів з метою формування переліків таких об`єктів, розробляє та затверджує план робіт з обстеження (далі - план робіт).
Згідно з п. 6 Порядку № 473 обстеження пошкоджених об`єктів здійснюється за рішенням уповноважених органів шляхом комісійного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 8-1 цього Порядку, та/або технічного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 9 цього Порядку, - відповідно до затвердженого плану робіт.
Вид обстеження (комісійне або технічне), а також черговість та строки виконання робіт з обстеження визначаються уповноваженим органом під час складання плану робіт (з урахуванням результатів попереднього візуального огляду пошкоджених об`єктів (характеру та ступеня наявних пошкоджень), а також наявних джерел і обсягів фінансування робіт з обстеження та подальшого відновлення пошкоджених об`єктів).
Першочергово комісійному/технічному обстеженню (далі - обстеження) підлягають, зокрема, пошкоджені об`єкти житлового фонду, а саме багатоквартирні житлові будинки, гуртожитки.
Пунктом 8-1 Порядку № 473 передбачено, що з метою забезпечення проведення комісійного обстеження пошкоджених об`єктів уповноваженим органом утворюється комісія, до складу якої залучаються фахівці/фахівець, який здобув вищу освіту у галузі знань Будівництво та архітектура, крім спеціальності Геодезія та землеустрій.
До проведення комісійного обстеження залучаються (за можливості) уповноважені представники власника або управителя (балансоутримувача) об`єкта.
За результатами комісійного обстеження складається акт обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією Російської Федерації (далі - акт комісійного обстеження), у якому, зокрема, зазначається: інформація про уповноважений орган, який утворив комісію, склад комісії та рішення щодо її утворення, дата обстеження; інформація щодо форми власності та власника (управителя) пошкодженого об`єкта (за наявності); інформація про пошкоджений об`єкт - назва, адреса, загальна площа, кількість поверхів, секцій тощо; інформація щодо обсягу та ймовірних причин пошкоджень (якщо можна визначити); інформація щодо виконаних на дату обстеження ремонтно-відновлювальних робіт на об`єкті; висновки щодо необхідності проведення технічного обстеження відповідно до пункту 9 цього Порядку або інформація щодо руйнування/знищення об`єкта (у разі його непридатності для використання за цільовим призначенням та повної втрати ним своєї економічної цінності).
Відповідно до п. 9 Порядку № 473 роботи з технічного обстеження пошкоджених об`єктів виконуються відповідно до Порядку проведення обстеження.
За результатами технічного обстеження пошкоджених об`єктів виконавцем робіт з обстеження складається звіт з технічного обстеження відповідно до пункту 8-1 Порядку проведення обстеження.
До зазначеного звіту також додається акт технічного обстеження, що повинен містити, зокрема інформацію щодо визначеної за результатами обстеження категорії пошкоджень об`єкта (відповідно до кількісних та якісних характеристик пошкоджень): наявні незначні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, але без порушення вимог щодо механічного опору та стійкості за граничним станом першої та другої групи, - рекомендовано виконання робіт з відновлення шляхом ремонту, в тому числі капітального ремонту; наявні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, ступінь та характер яких свідчить про необхідність виконання робіт щодо часткового демонтажу частин об`єкта або його окремих конструкцій, підсилення об`єкта або його окремих несучих та огороджувальних конструкцій, - рекомендовано виконання робіт з відновлення шляхом капітального ремонту, реконструкції; об`єкти непридатні для використання за цільовим призначенням, повністю втратили свою економічну цінність, наявні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, ступінь та характер яких свідчить про небезпеку аварійного обвалення об`єкта (зруйновані об`єкти), - рекомендовано виконання невідкладних робіт щодо демонтажу (ліквідації) об`єкта.
У разі виконання робіт з технічного обстеження на замовлення власника (управителя) пошкодженого об`єкта про початок робіт з такого обстеження замовник письмово повідомляє уповноважений орган, а після проведення обстеження - безоплатно надає уповноваженому органу один примірник звіту та акта технічного обстеження.
У разі виконання робіт з технічного обстеження на замовлення уповноваженого органу уповноважений орган письмово повідомляє власника (управителя) пошкодженого об`єкта про початок робіт з обстеження, а також надає копію акта технічного обстеження.
Також Порядком № 473 затверджено примірну форму акта комісійного обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації.
З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що громадяни України, які є власниками знищених житлових будинків, які розташовані в Україні та стали непридатними для використання за цільовим призначенням внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відновлення яких є неможливим шляхом поточного або капітального ремонту, реконструкції, реставрації чи економічно недоцільним, мають право на отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Виключні підстави для відмови в наданні такої компенсації закріплені в частині шостій статті 6 Закону № 2923-ІХ та цей перелік не підлягає розширеному тлумаченню.
З наведених приписів законодавства випливає, що попередні візуальні огляди пошкоджених об`єктів здійснюються з метою формування переліків таких об`єктів, розробки та затвердження плану робіт з обстеження.
Водночас обстеження пошкоджених об`єктів здійснюється за рішенням уповноважених органів, яким є відповідач у цій справі, шляхом комісійного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 8-1 Порядку № 473, та/або технічного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 9 цього Порядку, - відповідно до затвердженого плану робіт.
Саме на підставі складених за наслідками комісійного обстеження та/або технічного обстеження актів (та/або звітів) Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації може розглядати питання щодо наявності підстав для надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна (за відсутності прямо передбачених законодавством України підстав для відмови в наданні такої компенсації).
При цьому, суд наголошує, що Комісією за результатом розгляду заяви позивача повинно бути прийнято вмотивоване рішення по суті заяви позивача або про надання, або про відмову у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна на підставі наявних у Комісії документів, а не зупиняти розгляд поданої заяви позивача.
Враховуючи зазначене в судовому порядку підлягає скасуванню рішення комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України Милівської сільської військової адміністрації, від 21.11.2025 №147 в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна - квартири за адресою АДРЕСА_1 (номер заяви: №ЗВ-02.10.2025- 249943).
З аналогічних підстав підлягає скасуванню і рішення відповідача від 22.12.2025 №201 про відмову у розгляді заяви.
Оскільки, за результатом розгляду поданої заяви та наявних документів Комісією взагалі не прийнято жодного вмотивованого рішення по суті заяви, оскільки розгляд заяви взагалі було Комісією зупинено.
Суд зазначає, що в межах даної справи спірне рішення прийнято з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Таким чином, суд вважає за необхідне зобов`язати Милівську сільську військову адміністрації Бериславського району Херсонської області в особі Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, повторно розглянути заяву ОСОБА_1 №ЗВ-02.10.2025- 249943 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням висновків суду в даній справі.
Оскільки Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України не є юридичною особою, а входить у склад Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Відповідно до ч. 1, 3 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно з ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відтак, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні ОСОБА_1 до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, є частково правомірними, документально підтвердженими, базуються на положеннях чинного законодавства, а отже підлягають частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.72-77, 139, ст.ст.241-246, 250, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити частково.
2. Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України Милівської сільської військової адміністрації, від 21.11.2025 №147 в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна - квартири за адресою АДРЕСА_1 (номер заяви: №ЗВ-02.10.2025- 249943) та рішення 22.12.2025 №201 про відмову у розгляді заяви.
3. Зобов`язати Милівську сільську військову адміністрації Бериславського району Херсонської області в особі Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, повторно розглянути заяву ОСОБА_1 №ЗВ-02.10.2025- 249943 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням висновків суду в даній справі.
4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області (код ЄДРПОУ 44705262) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1070 грн (одна тисяча сімдесят гривень).
Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст.293,295 КАС України.
Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст.255 КАС України.
Рішення складено 26.08.2026 року, з урахуванням знаходження судді Харченко Ю.В. у відпустці, у період з 01.06.2026 року по 26.06.2026 року, включно.

Суддя Ю.В. Харченко