Справа № 645/6114/25
Провадження № 2/645/332/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

27 серпня 2026 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого – судді Феленко Ю.В.,
за участю секретаря судового засідання – Каратаєвої Я.В.,
представника позивача – Чередниченко Я.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові позовну заяву Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди землі, 
ВСТАНОВИВ

Позивач, Харківська міська рада, звернулась до суду з позовом, в якому в подальшому були зменшені позовні вимоги, та просить стягнути з ОСОБА_1 493958,00 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельними ділянками по АДРЕСА_1 відповідно до договору оренди землі від 24.04.2007, зареєстрованого 15.10.2007 за №840767100062 та договору оренди землі від 18.11.2004, зареєстрованого 18.11.2004 за № 85106/04 за період з 02.04.2017 по 31.12.2021, а також судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 7409,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог вказує, що 18.11.2004 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, зареєстрований 18.11.2004 у Харківській регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах». 
Відповідно до умов договору, ОСОБА_2 передано в оренду земельну ділянку загальною площею 0,6266 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 6310138500:12:005:0016) несільськогосподарського призначення - землі промисловості для будівництва столярного цеху, допоміжних виробничих приміщень (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації) та для експлуатації цього об`єкту строком до 01.12.2029.
Пунктом 5 Договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації згідно з довідкою № 1660/04 від 12.07.2004 становить 1 268 641 грн.
Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку з 2007 становить 2 986,70 грн.
Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
Крім того, 24.04.2007 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, зареєстрований 15.10.2007 у Харківській регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі за № 840767100062.
Відповідно до умов вищезазначеного Договору, ОСОБА_1 передано в оренду земельну ділянку загальною площею 0,0349 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 6310138500:12:005:0017) несільськогосподарського призначення - землі промисловості для реконструкції існуючих нежитлових приміщень під адміністративно-виробничий корпус (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації) та подальшої експлуатації цього об`єкту строком до 01.12.2030.
Пунктом 5 Договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 81818 грн.
Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку з 01.12.2007 становить 354,75 грн.
Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
Рішенням апеляційного суду Харківської області від 09.02.2017 у справі № 645/9813/14-ц з урахуванням ухвали апеляційного суду Харківської області від 23.05.2017 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про внесення змін до договору оренди землі від 24.04.2007, зареєстрованого 15.10.2007 за № 840767100062, 09.02.2017 внесено зміни до договору оренди землі, та викладено абзац 2 пункту 9 додаткової угоди до Договору в такий редакції, розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком № 927/14 від 28.11.2013 на рік становить 5,6 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки і складає 18 880,46 грн, або в місяць 1 573, 37 грн.
Згідно із листом Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 24.07.2025 № 15945/5/20-40-24-05-06, ОСОБА_1 обліковується платником орендної плати за земельні ділянки з кадастровим номером 6310138500:12:005:0016 площею 0,6266 га та кадастровим номером 6310138500:12:005:0017 загальною площею 0,0349 га.
Пунктом 10 Договорів передбачено, що обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням індексів інфляції. 
Оскільки, спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовується відповідачем без належної сплати орендної плати, Харківська міська рада звернулась до суду за захистом своїх прав шляхом стягнення заборгованості за договором оренди землі від 24.04.2007, зареєстрованим 15.10.2007 за № 840767100062 та договором оренди землі від 18.11.2004, зареєстрованим 18.11.2004 за № 85106/04 за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 у сумі 493 958,34 грн.

Ухвалою Немишлянського районного суду м. Харкова від 17.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. 
18.11.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач не визнає вимоги позивача, оскільки вони є незаконними, надуманими, безпідставними, як такі що не ґрунтуються на нормах права. Вказує, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності має «подвійну природу». З одного боку, підставою для нарахування орендної плати є договір оренди земельної ділянки, а з іншого - орендна плата є, по-суті, одним із податків, а отже, його справляння відбувається з урахуванням норм Податкового кодексу України. Тобто, виходячи з норм Податкового кодексу України № 2755-VI від 2 грудня 2010 року розрахунок орендної плати її нарахування та контроль сплати за договорами оренди земельних ділянок державної і комунальної власності, які орендуються фізичними особами, покладено на контролюючий орган, а саме - податкову службу за місцем знаходження земельної ділянки контролюючи органи надсилають орендарю (платнику податку ) у порядку, визначеному 42 Податкового кодексу України № 2755-VI від 2 грудня 2010 року, до 1 липня поточного року податкове повідомлення-рішення про внесення орендної плати (податку) за формою, встановленою у порядку, визначеному ст. 58 цього Кодексу, разом із детальним розрахунком суми орендної плати (податку). Відповідач у відзиві зазначає, що не має заборгованості зі сплати орендної плати, по оренді землі від 24.04.2007 (зареєстрованим 15.10.2007 за № 840767100062) та договору оренди від 18.11.2004 (зареєстрованим 18.11.2004 за № 85106/04) за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 у 917,30 грн., а позивачем не доведено факту неналежної сплати оренди в частині не нарахування обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексів інфляції та наявності заборгованості за договором оренди землі від 24.04.2007 (зареєстрованим 15.10.20 840767100062) та договором оренди землі від 18.11.2004 (зареєстрованим 18.11.2004 за № 851 період з 02.04.2017 по 31.12.2021 у сумі 556 917,30 грн., у зв`язку з чим підстави для задоволення стягнення коштів відсутні.
Також, відповідач зазначає, що позивачем пропущено строк позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позову.
В судовому засіданні представник позивача, Харківської міської ради підтримав уточнені позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, зазначених вище, просив позов задовольнити.
Відповідач до судового засідання не з`явився, будучи користувачем системи «Електронний суд», про час та дату розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Причини неявки суду не повідомлені.
За наслідком судового засідання 19.08.2026 суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та визначив дату та час його проголошення 27.08.2026 о 12:00 год.
Відповідно до ч.1ст.244ЦПК України після судових дебатів суд оголошує про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні. У виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення.
Згідно з ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику)учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Враховуючи вищенаведене, дата ухвалення рішення у справі є дата складення повного судового рішення.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд зазначає таке.
Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
У відповідності до положень ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Судом встановлено, що на підставі рішення 21 сесії Харківської міської ради 24 скликання від 28.04.2004 № 66/04 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів», 18.11.2004 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, зареєстрований 18.11.2004 у Харківській регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі за№ 85106/04 (далі - Договір 1).
Відповідно до умов вищезазначеного Договору, ОСОБА_1 передано в оренду земельну ділянку загальною площею 0,6266 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 6310138500:12:005:0016) несільськогосподарського призначення - землі промисловості для будівництва столярного цеху, допоміжних виробничих приміщень (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації) та для експлуатації цього об`єкту строком до 01.12.2029.
Пунктом 5 Договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації згідно з довідкою № 1660/04 від 12.07.2004 становить 1 268 641 грн.
Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку з 2007 становить 2 986,70 грн.
Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
Відповідно до п. 8 договору оренди землі договір укладено строком: на період будівництва – до 01.12.2006 (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), на період експлуатації - до 01.12.2029. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.
Також п. 9 договору оренди землі встановлено, що орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок відділу державного казначейства у м. Харкові № 33210815800002, банк УДК у Харківській обл., м. Харкова МФО 851011 код ЄДРПОУ 24134490, код платежу 13050500;01. Розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку становить: 
- на період будівництва: 2004 рік – 554,80 грн.; 2005 рік – 739,73 грн.; 2006 рік – 1089,04 грн.
- на період експлуатації: 2006 рік – 2060,82 грн.; з 2007 року – 2986,70 грн.
У відповідності до п. 10 договору сторонами погоджено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
На підставі рішення 44 сесії Харківської міської ради 4 скликання від 23.12.2005 № 247/05 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів», 24.04.2007 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, зареєстрований 15.10.2007 у Харківській регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі за № 840767100062 (далі - Договір 2).
Відповідно до умов вищезазначеного Договору, ОСОБА_1 передано в оренду земельну ділянку загальною площею 0,0349 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 6310138500:12:005:0017) несільськогосподарського призначення - землі промисловості для реконструкції існуючих нежитлових приміщень під адміністративно-виробничий корпус (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації) та подальшої експлуатації цього об`єкту строком до 01.12.2030.
Пунктом 5 Договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 81818 грн.
Відповідно до п. 8 договору оренди землі договір укладено строком: на період реконструкції – до 01.12.2007 (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), на період експлуатації - до 01.12.2030. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.
Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку становить:
- на період реконструкції згідно з довідкою № 4002/06 від 20.09.2006: 250,94 грн.
- на період експлуатації згідно з довідкою № 4003/06 від 20.09.2006: з 01.12.2007 – 354,75 грн.
Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
Рішенням апеляційного суду Харківської області від 09.02.2017 у справі № 645/9813/14-ц з урахуванням ухвали апеляційного суду Харківської області від 23.05.2017 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про внесення змін до договору оренди землі від 24.04.2007, зареєстрованого 15.10.2007 за № 840767100062, 09.02.2017 внесено зміни до договору оренди землі, та викладено абзац 2 пункту 9 додаткової угоди до Договору в такий редакції, розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком № 927/14 від 28.11.2013 на рік становить 5,6 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки і складає 18 880,46 грн, або в місяць 1 573, 37 грн.
Як вбачається з листа Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 24.07.2025 № 15945/5/20-40-24-05-06, ОСОБА_1 обліковується платником орендної плати за земельні ділянки з кадастровим номером 6310138500:12:005:0016 площею 0,6266 га та кадастровим номером 6310138500:12:005:0017 загальною площею 0,0349 га.
Згідно листа Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 14.10.2025 № 55137/6/20-40-24-05-10, ОСОБА_1 за земельні ділянки площею 0,6266 га та площею 0,0349 га сплачено, зокрема, за 2017 рік – 103 261,07 грн, за 2018 рік 84 189,86 грн, за 2019 рік – 111 760,19 грн, за 2020 рік – 98 389,87 грн, за 2021 рік 113 685,60 грн орендної плати.
Рішенням Харківської міської ради Харківської області від 27.02.2019 № 1474/19 було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020.
Відповідно до частини першої статті 3 Земельного кодексу України (далі ЗК України) земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
За змістом частини дев`ятої статті 93 ЗК України відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.
За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.
У силу статті 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, у вказаній редакції).
Згідно статті 269.1.2. ПК України платники орендної плати - землекористувачі (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди.
Згідно зі статтею 2 Закону України «Про оренду землі» відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.
Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частини 1 - 3 статті 21 Закону України «Про оренду землі»).Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.
Якщо обов`язкова індексація нормативної грошової оцінки не визначена у договорі, то обчислення орендної плати відбувається відповідно до наведеної норми Закону (індексується лише орендна плата).
Слід зазначити, що в п. 10 договорів оренди сторонами погоджено умову щодо обчислення орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.
У пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України закріплено, що серед загальних засад цивільного законодавства є, зокрема, свобода договору.
Частинами першою та третьою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.
У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору та визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до частини першої статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно із частинами першою третьою статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства (частини перша та друга статті 648 ЦК України).
Відповідно до частин першої третьої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Згідно із частиною першою статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.
У постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19 Велика Палата Верховного Суду, проаналізувавши зазначені вище норми права, виснувала, що за загальними правилами договори укладаються сторонами цивільних правовідносин, різновидами яких є правовідносини, які виникають з договорів оренди землі, на принципах рівності сторін, свободи договору, з урахуванням обов`язкових вимог щодо такого виду договорів та зазначенням його істотних умов і у відповідній формі.
Відповідно до статті 792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.
У статті 13 Закону України «Про оренду землі» вказано, що договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
За змістом статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
Відповідно до частин першої та другої статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
Згідно із частиною другою статті 23 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, переглядається за згодою сторін.
Частиною третьою статті 22 Закону України «Про оренду землі» визначено, що розрахунки щодо орендної плати за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, здійснюються виключно у грошовій формі.
За змістом частини четвертої статті 23 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності, передані в оренду на земельних торгах, не може бути зменшена за згодою сторін протягом строку дії договору оренди, а також у разі його поновлення.
Отже, договір оренди землі є цивільно-правовим договором оренди (найму), що регулюється ЦК України, іншими нормативними актами. Особливості правового регулювання відносин з оренди землі обумовлюються, зокрема, формою власності на земельні ділянки, що орендуються.
Так, норми, що регулюють розмір, форму та порядок внесення орендної плати за землі державної та комунальної власності, характеризуються більшим ступенем імперативності регулювання порівняно із землями приватної власності.
Щодо використання нормативної грошової оцінки для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності суд зазначає наступне.
Суд зауважує, що для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Положеннями пункту 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Таким чином, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки.
У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22.
За висновком Великої Палати Верховного Суд, викладеним у постанові від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20, як положення ПК України, так і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами на обґрунтування оцінки землі довідку, витяг з Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічну документацію на земельну ділянку, виготовлену компетентним органом.
Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України «Про оцінку земель».
Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Статтею 13 Закону України «Про оцінку земель» встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Згідно із частиною першою статті 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
За змістом статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 57 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 57 років, а несільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 710 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України «Про оцінку земель». Частинами першою, третьою та четвертою цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.
Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель»). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Із системного аналізу приписів Закону України «Про оренду землі», Закону України «Про оцінку земель», Податкового кодексу України слідує висновок, що зміна нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності призводить до зміни розміру орендної плати.
Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що орендується, затверджує орган місцевого самоврядування відповідним рішенням. В органу місцевого самоврядування відсутній обов`язок узгоджувати таке рішення з орендарем земельної ділянки.
Натомість, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.
Вищевказане відповідає правовій позиції висловленій Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05.06.2024 року (справа № 914/2848/22, провадження № 12-66гс23).
Щодо клопотання відповідача про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (ч.4 ст.267 ЦК).
При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. Строк карантину неодноразово продовжувався.
Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний Закон набрав законної сили з 02 квітня 2020 року.
У пункті 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). 02.04.2020 момент набрання законом чинності.
Подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22).
Крім того, в період з 17.03.2022 по 04.09.2025 діяв п. 19 Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України - у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.
Враховуючи, що з 12.03.2020 року з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 257 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину (02.04.2020 закон набрав чинності), тому строк позовної давності позивачем не пропущений.
Таким чином позов подано у межах строку позовної давності, передбаченого законодавством України, у зв`язку з чим підстави для застосування наслідків спливу позовної давності відсутні.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У відповідності до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За змістом ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи вищенаведене, та зважаючи на те, що відповідач належним чином зобов`язання щодо оплати орендної плати не виконав, суд доходить висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельними ділянками з кадастровим номером 6310138500:12:005:0016 площею 0,6266 га та кадастровим номером 6310138500:12:005:0017 загальною площею 0,0349 га за період з 02.04.2017 по 31.12.2021, що складає 493 958,34 грн. Відтак, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст. 141 ЦПК України, згідно з якими судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Разом з тим, позивачем подана заява про повернення надміру сплаченого судового збору у зв`язку зі зменшенням розміру позовних вимог.
Так, Харківською міською радою при поданні позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 8 353,76 грн, вираховуючи із суми позовних вимог 556 917,30 грн. У зв`язку із зменшенням суми позову до 493 958,34 грн, судовий збір, що підлягає сплаті становить 7 409 38 грн.
Таким чином, позивачем надміру сплачено судовий збір у розмірі 944,38 грн.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, а тому підлягає поверненню позивачу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4,5,13,76-83,141,265,280-283 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельними ділянками - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради 493958 (чотириста дев`яносто три тисячі дев`ятсот п`ятдесят вісім) грн 34 коп. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельними ділянками по АДРЕСА_1 , відповідно до договору оренди землі від 24.04.2007, зареєстрованого 15.10.2007 за № 840767100062 та договору оренди землі від 18.11.2004, зареєстрованого 18.11.2004 за № 85106/04, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 7409 (сім тисяч чотириста дев`ять) грн 38 коп.

Повернути Харківській міській раді надміру сплачений судовий збір за платіжною інструкцією № 1025 (внутрішній номер 446270221) від 09.09.2025 за подання позовної заяви у сумі 944 (дев`ятсот сорок чотири) грн 38 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.
Повне найменування сторін:
позивач – Харківська міська рада, адреса: 61003 м. Харків майдан Конституції,7, ЄДРПОУ 04059243, платіжні реквізити: отримувач – ГУК Харків обл/МТГ Харків, код отримувача (ЄДРПОУ) – 37874947, рахунок (IBAN) UA928999980334119815000020649, банк отримувача – Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету – 18010900;
відповідач – ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя         Ю.В. Феленко