Харківський окружний адміністративний суд
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків
24 липня 2026 р. Справа №520/1503/26 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "БКП ВИСОТНИК" (вул. Центральна, буд. 139, смт. Ков`яги, Харківська обл., Богодухівський р-н, 63021, код ЄДРПОУ: 36815503) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61057, код ЄДРПОУ43983495) про визнання протиправним рішення, -
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "БКП ВИСОТНИК" (надалі за текстом - ПП "БКП ВИСОТНИК", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (надалі за текстом - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач, податковий орган), в якому просить суд:
- визнати Рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 20.01.2026 №515 про відповідність Приватного підприємства “БКП ВИСОТНИК” пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку протиправним.
В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що позивача безпідставно включено до переліку підприємств, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, оскільки підприємство не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків. Рішення податкового органу прийнято виключно на підставі даних інформаційних баз контролюючого органу, будь-які інші матеріали контролюючим органом не використовувались. При цьому, рішення відповідача не містить належної мотивації підстав віднесення позивача до ризикових платників податків. З огляду на викладене, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.
Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.
Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці та на лікарняному. 
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Від представника відповідача 17.02.2026 до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що Комісією Головного управління ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника товару, а також - накопичення залишків нереалізаваних товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
Позивач надав 19.02.2026 до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду відповідь на відзив, в якій підтримав заявлену правову позицію в повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.
20.01.2026 ПП "БКП ВИСОТНИК" отримано у кабінеті платника податку рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області №515 про відповідність ПП "БКП ВИСОТНИК" критеріям ризиковості платника податку.
Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області було прийнято рішення від 20.01.2026 №515 про відповідність ПП "БКП ВИСОТНИК" пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку. 
Контролюючий орган у вказаному рішенні зазначив коди податкової інформації, які стали підставою для прийняття рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків, а саме: 
02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого 
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
Суд зазначає, що 30.09.2025 позивачем надіслало до ГУ ДПС у Харківській області, Богодухівська ДПІ Заяву про об`єкти, через які провадиться діяльність, в котрій вказано інформацію про складське приміщення за адресою м. Харків, Слобідський р-н, вул. Ковтуна, буд. 24 А-1 загальною площею 200 кв.м..
Позивач вважає спірне рішення суб`єкта владних повноважень необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.
Стосовно позиції податкового органу про придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника (код 02) такого товару, окреслений аргумент самостійно спростовується податковим органом, оскільки податкові накладні пройшли перевірку обов`язковим автоматизованим моніторингом відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків і були зареєстровані у ЄРПН.
Крім того суд зазначає, що правова позиція податкового органу не містить жодних посилань з цього приводу.
Серед іншого суду зазначає, що норми податкового законодавства не визначають певний обсяг матеріальних та/чи трудових ресурсів у платника податків при здійсненні господарської діяльності як критерій наміру платника податків отримати певний результат від здійснення господарської операції (підприємницької діяльності).
Аналогічна позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 25 жовтня 2023 року у справі №808/3686/16.
З приводу посилання відповідача у відзиві на накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності (код 11) слід зазначити, що у вказаній частині спірне рішення неможливо вважати обґрунтованим, оскільки в ньому не наведено податкової інформації, яка б свідчила про таке твердження контролюючого органу.
Так, в рішенні контролюючого органу не зазначено жодної інформації, за якою встановлено саме накопичення залишків нереалізованих товарів.
До того ж, в даному випадку, контролюючий не вправі вказувати на відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податкових накладних та накопичення залишкiв нереалiзованих товарiв за вiдсутностi (недостатностi) мiсць для їх зберiгання у позивача без проведення відповідної документальної перевірки.
Податкова інформація наявна у контролюючого органу щодо придбання товару, походження кого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару; накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.
Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 05 січня 2021 року у справі 640/10988/230, від 19 листопада 2021 року у справі №140/17441/20, у постанові Касаційного адміністративного суду від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20, а також у постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 квітня 2024 року у справі №140/8640/23.
Також у відповідності до підпункту 20.1.9 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки з використанням інформації та документів щодо результатів такої інвентаризації за наслідками таких перевірок або під час наступних заходів податкового контролю.
Як судом встановлено, в даному випадку жодної з наведених видів перевірок контролюючим органом не проводилось.
Згідно пунктів 40, 42-46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; у разі виявлення платником податку бажання взяти участь у розгляді матеріалів скарги особисто або через свого представника -надання усних пояснень платником податку в режимі відеоконференції (для комісії центрального рівня); доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення. Під час розгляду матеріалів скарги в режимі відеоконференції процес такого розгляду фіксується за допомогою технічних засобів відеозапису із зазначенням у протоколі засідання комісії ідентифікатора (посилання) відеозапису відеоконференції або з додаванням до протоколу носія відеозапису відеоконференції.
Таким чином, Порядком № 1165 встановлена послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платнику податку.
При цьому, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
Тобто, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в постановах від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20, від 23 червня 2022 року по справі № 640/6130/20.
У зв`язку із наведеним рішення відповідача від 22.10.2024 №13841 про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку є протиправним.
Враховуючи встановлені у ході судового розгляду справи обставини та проаналізовані норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, відповідач діяв всупереч Конституції України та чинному законодавству України.
За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених фактів, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Розподіл судових витрат в частині судового збору здійснюється відповідно до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250, 255, 257-263, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В :
Адміністративний позов Приватного підприємства "БКП ВИСОТНИК" (вул. Центральна, буд. 139, смт. Ков`яги, Харківська область, Богодухівський р-н, 63021, код ЄДРПОУ 36815503) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська область, Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним рішення - задовольнити.
Визнати протиправним Рішення Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська область, Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) від 20.01.2026 №515 про відповідність Приватного підприємства "БКП ВИСОТНИК" (вул. Центральна, буд. 139, смт. Ков`яги, Харківська область, Богодухівський р-н, 63021, код ЄДРПОУ 36815503) пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.
Стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська область, Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства "БКП ВИСОТНИК" (вул. Центральна, буд. 139, смт. Ков`яги, Харківська область, Богодухівський р-н, 63021, код ЄДРПОУ 36815503) сплачений судовий збір в сумі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривень 40 копійок.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення виготовлено та підписано - 24.07.2026, враховуючи час перебування судді у відпустці та з урахуванням наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя Супрун Ю.О.