Справа № 727/6855/26
Провадження № 2/727/2449/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)

24 липня 2026 року м. Чернівці 
Шевченківський районний суд м. Чернівців в складі: 
головуючого судді Дубець О.С., 
за участю секретаря судового засідання Чебуришкіної Н.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Шевченківського районного суду м. Чернівців за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

Зміст позовних вимог та процесуальні дії вчинені в ході справи
АТ «Універсал Банк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Кредитним договором. Ціна позову становить 25797,56 грн. Також позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати, які складаються з 3328,00 грн судового збору.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців від 02 червня 2026 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, розгляд справи вирішено проводити з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідачу наданий строк для подання заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та надання відзиву на позовну заяву.
Заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від відповідача не надійшло.
Правом на подання відзиву відповідач не скористався. 
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав суду заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував щодо ухвалення заочного рішення у справі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки не повідомив.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України та з урахуванням положень статей 280-281 ЦПК України суд розглянув справу за наявними у справі матеріалами та ухвалив заочне рішення.
Згідно зі статтею 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Стислий виклад позиції учасників справи 
Позовні вимоги АТ «Універсал Банк» обґрунтовані такими доводами.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що АТ «Універсал Банк» запустив новий проект monobank - мобільний банк, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank.
Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень.
Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank / Universal Bank, з метою виконання умов договору з урахуванням можливих змін до нього, опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням: https://www.monobank.ua/terms та/або https://www.monobank.com.ua/terms або в мобільному додатку.
19.09.2024 ОСОБА_1 звернувся до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав відкритим ключем Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. На підставі укладеного Договору відповідач отримав кредит у розмірі 10000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок. 
Банк свої зобов`язання за Договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, а саме: надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. 
З урахуванням наведеного позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та сягнути з відповідача на його користь заборгованість в розмірі 25797,56 грн, яка складається з: 15131,41 грн – загальний залишок заборгованості за тілом кредиту, 4633,60 грн – заборгованість за пенею; 6032,55 грн - борг за порушення грошового зобов`язання та понесені судові витрати, які складаються з судового збору в сумі 3328,00 грн. 

ІІ. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин, встановлені судом
Дослідивши докази по справі судом встановлені такі фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин. 
Судом встановлено, що 19.09.2024 між АТ «Універсал Банк» (далі – Банк) та ОСОБА_1 була підписана Анкета-заява до Договору про надання банківських послуг (далі – Анкета-заява) відповідно до якої ОСОБА_1 просив Банк відкрити на його ім`я поточний рахунок НОМЕР_1 . 
На підставі укладеного Договору відповідач отримав кредит у розмірі 10000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок. 
Вказана Анкета-зава до Договору про надання банківських послуг підписана відповідачем власноручно.
Проставлянням власноруч підпису під Анкетою-заявою ОСОБА_1 погодився з тим, що ця Анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту складають Договір про надання банківських послуг, укладення якого він підтверджує і зобов`язується виконувати його умови; підписанням цього договору підтвердив, що він ознайомлений з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту (згідно вимог чинного законодавства) та отримав їх примірники у мобільному додатку.
ОСОБА_1 засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним відкритим його ключем, яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором, зазначеним в п. 4. Анкети-заяви.
Умови та правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank /Universal bank затверджені Протоколом Правління № 39 від 18.09.2024. 
Судом встановлено, що відповідач також був ознайомлений із додатками до Умов серед яких наявний Паспорт споживчого кредиту «Картка monobank» та Таблицею обчислення загальної вартості кредиту для споживача. 
Відповідно до п. 4 Паспорту споживчого кредиту «Чорної картки monobank» процента ставка у відсотках річних становить: пільгова процента ставка 0 0,00001%; базова процента ставка становить: 3,1% в місяць (37,2% річних).
Відповідно до п. 6 Паспорту споживчого кредиту «Чорної картки monobank» сплата пені не передбачена. 
Згідно з п. 5.11 Розділу ІІ Умов клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та термін, зазначені в мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу клієнт повинен сплатити штраф.
Згідно з тарифами пільговий період за карткою становить 62 дні (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі). Пільгова відсоткова ставка 0,00001% річних, розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами 4 % від заборгованості (не менш 100 грн, але не більше залишку заборгованості), базова відсоткова ставка 3,1% на місяць (нараховується на максимальну заборгованість в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості), збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості 6,2% на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості).
Відповідно до п. 5.16 Розділу ІІ Умов у разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою. На залишок простроченої заборгованості банк нараховує штраф у розмірі згідно з тарифами, але не більше 50% від суми, отриманого клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001% річних.
Згідно з довідкою від 02.04.2026, відповідачу через мобільний застосунок «Monobank» було встановлено кредитний ліміт 10000,00 грн за поточним рахунком № НОМЕР_2 .
Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість станом на 03.03.2026 заборгованість становить 25797,56 грн, яка складається з: 15131,41 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту); 4633,60 грн - заборгованість за пенею; 6032,55 – заборгованість за порушення грошового зобов`язання.
З урахуванням наведеного судом встановлено, що предметом даного позову є стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» заборгованості за споживчим кредитом, укладеним шляхом власноручного підписання відповідачем Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг та отриманим у вигляді Кредитного ліміту шляхом відкриття поточного рахунку в АТ «Універсал Банк». 

Релевантні джерела права й акти, їх застосування та позиція суду 
Відповідно до положень статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. 
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). 
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (статті 626, 628 ЦК України). 
За змістом статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. 
Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
У частині першій-третій статті 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. 
Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. 
За змістом пунктів 1-1, 5 частини першої статті 1 Закону України «Про споживче кредитування»: 
договір про споживчий кредит вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором; 
кредитна лінія вид кредиту, надання якого здійснюється повністю або частинами в узгоджені сторонами строки протягом строку кредитування. При цьому може бути передбачено право споживача отримати кредит у межах встановленого кредитного ліміту у разі часткового або повного погашення кредиту протягом строку кредитування, визначеного в договорі про споживчий кредит.
Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України). 
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. 
Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 ЦК України. Так, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 
Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. 
У силу частини першої статті 638 ЦК України договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. 
Судом встановлено, що між АТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 19.09.2024 був укладений Договір про надання банківських послуг, за умовами якого позичальник отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Під час підписання Анкети-заяви ОСОБА_1 підтвердив свою згоду на те, що така заява разом із Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк», Таблицею обчислення вартості кредиту і Паспортом споживчого кредиту складає між сторонами Договір про надання банківських послуг, а також те, що він зобов`язується виконувати його умови. 
Судом також встановлено, що з метою отримання кредитних коштів, ОСОБА_1 встановив мобільний додаток «Monobank» допомогою якого йому був відкритий поточний рахунок НОМЕР_1 . 
На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту в розмірі 10000,00 грн на поточний рахунок, відкритий на його ім`я. 
Згідно з частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. 
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку АТ «Універсал Банк»). 
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. 
Відповідно до вимог частини першої статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» кредитодавець розміщує на своєму офіційному веб-сайті інформацію, необхідну для отримання споживчого кредиту споживачем. Така інформація повинна містити наявні та можливі схеми кредитування у кредитодавця. Споживач перед укладенням договору про споживчий кредит має самостійно ознайомитися з такою інформацією для прийняття усвідомленого рішення. 
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. 
За змістом частини третьої статті 207 ЦК України використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. 
Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про споживче кредитування» договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та/або супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію»). Кожна сторона договору отримує по одному примірнику договору з додатками до нього. Примірник договору, що належить споживачу, має бути переданий йому невідкладно після підписання договору сторонами. 
Відповідно до частини першої, другої статті 14 Закону України «Про споживче кредитування» договір про споживчий кредит укладається в порядку, визначеному цивільним законодавством України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. 
Визначення кредитодавцем можливості укладення договору про споживчий кредит здійснюється на підставі відповідного запиту (заяви) споживача, у тому числі з використанням засобів дистанційного зв`язку, та оцінки кредитоспроможності споживача. 
Частиною першою статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. 
Відповідно до частин першої, другої статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. 
Законом України «Про електронну комерцію» № 675-VIII від 03 вересня 2015 року (далі Закон № 675-VIII) на законодавчому рівні закріплено організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлено порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначено права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції.
Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі.
Статтею 3 вказаного Закону визначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Відповідно до частини третьої статті 11 Закону № 675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. 
Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина четверта статті 11 Закону № 675-VIII). 
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина шоста статті 11 Закону № 675-VIII). 
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (частина дванадцята статті 11 Закону № 675-VIII). 
Статтею 12 Закону № 675-VIII (у редакції, чинній на час укладення договору) визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: 
електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; 
електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; 
аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. 
У жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустив новий проект «Monobank», в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки «Monobank». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках «Monobank» за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. 
Особливістю проекту «Monobank» є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. 
Тобто, правова природа договору, укладеного через мобільний застосунок «Monobank» полягає у приєднанні до його умов шляхом накладання власного електронного підпису, чим підтверджується згода споживача. 
Укладений між сторонами даної справи договір має специфіку, не властиву укладенню кредитних договорів у паперовому вигляді. Банківське обслуговування клієнтів здійснюється дистанційно, без відділень, а тому споживач самостійно розпоряджається наданими йому коштами. Погодження із умовами та правилами обслуговування рахунків фізичної особи шляхом проставляння електронного цифрового підпису особою свідчить про належне укладання кредитного договору. 
Зазначене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19, від 10 червня 2021 року у справі № 234/7159/20. 
З матеріалів справи вбачається, що відповідач підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. 
Ідентифікація ОСОБА_1 банком здійснена відповідно до вимог чинного законодавства, з використанням персональних даних відповідача, а саме: паспорта, ідентифікаційного коду, номера телефону, електронної пошти. 
В даній Анкеті-заяві зазначено, що він разом з умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. 
Підписавши Анкету-заяву ОСОБА_1 підтвердив, що ознайомився та отримав у мобільному додатку примірники зазначених вище документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. 
В Анкеті-заяві відповідач висловив свою згоду саме на укладення такого договору з використанням мобільного додатку та доступу до електронних інформаційних ресурсів, задля чого отримав відповідний електронний ключ та електронний підпис. 
Відповідачу згенеровано ключову пару з особистим електронним ключем та відповідним йому відкритим ключем, реквізити якого містяться в анкеті-заяві.
Як вбачається зі змісту пункту 4 Анкети-заяви, сторони обумовили, що зазначений в ній удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису відповідача та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях, а також підтвердив, що всі наступні правочини можуть вчинятися ОСОБА_1 з використанням зазначеного в заяві-анкеті удосконаленого електронного підпису. 
З огляду на викладене, договір та витяг з умов обслуговування рахунків фізичної особи з використанням електронного підпису є правомірними, та вважаються такими, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. 
Зазначене узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18. 
Крім того, без отримання листа на адресу електронної пошти та смс-повідомлення, без здійснення входу на сайт банку за допомогою логіну і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений. 
Отже, судом встановлено, що договір про надання банківських послуг підписано за допомогою електронного підпису та вважається таким, що укладений у письмовій формі у відповідності до статей 205, 207 ЦК України. 
Аналіз змісту умов договору засвідчує, що останній містить усі істотні умови для відповідного виду договору, з яких сторони досягли згоди. 
Отже, між сторонами склались кредитні правовідносини, які регулюються параграфом 2 (кредит) глави 71 Цивільного кодексу України з особливостями встановленими Законом України «Про споживче кредитування». 
Велика Палата Верховного Суду, наголошуючи на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування, зазначила, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). 
Подібні висновки викладені у також постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17, від 21 вересня 2022 року у справі №645/5557/16-ц. 
У постанові від 06 травня 2020 року у справі № 372/223/17 Верховний Суд зазначив, що факт отримання кредиту може бути доведено не лише заявою про видачу готівки, а й сукупністю інших доказів, зокрема: кредитним договором, меморіальними ордерами на видачу коштів, виписками про рух коштів по рахунку, заявами на переказ готівки тощо. 
Звертаючись до суду з цим позовом, банк подав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, витяг з тарифів банку, витяг з умов та правил надання банківських послуг, розрахунок заборгованості.
Відповідно до механізму реєстрації інформаційно-телекомунікаційна система побудована таким чином, що без попереднього ознайомлення з умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів monobank/Universal Bank, Тарифами, Таблицею розрахунку вартості кредиту, Паспортом споживчого кредиту ОСОБА_1 не міг б перейти до наступного етапу реєстрації. 
Між АТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 погоджено пільговий період користування кредитом, розмір кредитного ліміту, який встановлюється для клієнта банком, та розмір процентної ставки за користування кредитними коштами.
Відповідно до матеріалів справи, станом на 03.03.2026 за відповідачем обліковується заборгованість за тілом кредиту у розмірі 15131,41 грн.
Разом з тим відповідач не надав суду докази, які б спростовували як факт надання кредиту в розмірі, визначеному договором, так і розмір боргу, що є процесуальним обов`язком боржника.
З урахуванням наведеного судом встановлено, що АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання перед позичальником виконало в повному обсязі, надало відповідачу кредитні кошти, однак позичальник взяті на себе за договором зобов`язання належним чином не виконав, що призвело до утворення заборгованості. 

Щодо стягнення заборгованості за неустойкою та за процентами, нарахованими за порушення грошового зобов`язання
 
Судом встановлено, що позивачем заявлено вимоги про стягнення з відповідача заборгованості за пенею у сумі 4633,60 грн та заборгованості за порушення грошового зобов`язання у сумі 6032,55 грн.
Відповідно до частини першої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Відповідно до статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідальність за порушення грошового зобов`язання є спеціальним видом цивільно-правової відповідальності, що застосовується у разі прострочення виконання грошового зобов`язання.
Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ Прикінцеві та перехідні положення ЦК України були доповнені пунктом 18, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. При цьому неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані починаючи з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) таких договорів, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Так, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, в Україні з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який триває до цього часу.
Судом встановлено, що договір про надання банківських послуг між АТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 укладено 19 вересня 2024 року, тобто вже після введення в Україні воєнного стану та набрання чинності пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України.
Крім того, судом встановлено, що відповідно до пункту 6 Паспорта споживчого кредиту «Чорної картки monobank» сплата пені за договором не передбачена, натомість у разі прострочення виконання грошового зобов`язання встановлено відповідальність за прострочення грошового зобов`язання у розмірі 74,4 % річних.
Отже, заявлена позивачем до стягнення заборгованість за порушення грошового зобов`язання є відповідальністю за прострочення виконання грошового зобов`язання, яка охоплюється положеннями статті 625 ЦК України, а тому з урахуванням пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України не підлягає стягненню.
Враховуючи, що заявлені до стягнення суми пені та заборгованості за порушення грошового зобов`язання нараховані у період дії воєнного стану, вони підлягають списанню кредитодавцем, а тому правові підстави для їх стягнення відсутні.
За таких обставин суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача 4633,60 грн пені та 6032,55 грн заборгованості за порушення грошового зобов`язання.

Висновки суду за результатами розгляду справи

Щодо суті позовних вимог
Таким чином, беручи до уваги досліджені в ході розгляду справи докази та встановлені обставини справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості є частково обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню.
Враховуючи те, що зобов`язання не виконуються з вини відповідача та з урахуванням наведеного в мотивувальній частині обґрунтування позиції суду, з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» підлягає стягненню заборгованість в розмірі 15131,41 грн.

Щодо судових витрат
Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною першою статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За розгляд справи судом першої інстанції АТ «Універсал Банк» сплатило судовий збір в розмірі 3328,00 грн.
З урахуванням наведеного та беручи до уваги те, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» задоволені частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 1952,02 грн (3328,00 грн * (15131,41 грн / 25797,56 грн)).

Керуючись статтями 12, 76-81, 263, 265, 280-282, 285, 289, 351-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити частково позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. 

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість в розмірі 15131,41 грн (п`ятнадцять тисяч сто тридцять одна грн 41 коп.). 

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» витрати по сплаті судового збору в розмірі 1952,02 грн (одна тисяча дев`ятсот п`ятдесят дві грн 02 коп.).

Відмовити в задоволенні решти позовних вимог.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його повного складання до Чернівецького апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників процесу:
Позивач: Акціонерне товариство «Універсал Банк», юридична адреса: вул. Оленівська буд. 23 м. Київ, код ЄДРПОУ 21133352.
Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Дата складання повного судового рішення 24 липня 2026 року.

Суддя       Дубець О.С.